# Uradni list C 170/30.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 170 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6030. maj 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 170

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6030. maj 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | 32. zasedanje je potekalo od 19. do 21. decembra 2016 v Nairobiju (Kenija). |
| 2017/C 170/01 | Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v ponedeljek, 19. decembra 2016 | 1 |
| 2017/C 170/02 | Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v torek, 20. decembra 2016 | 5 |
| 2017/C 170/03 | Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v sredo, 21. decembra 2016 | 9 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

32. zasedanje je potekalo od 19. do 21. decembra 2016 v Nairobiju (Kenija).

2017/C 170/01

Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v ponedeljek, 19. decembra 2016

1

2017/C 170/02

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v torek, 20. decembra 2016

5

2017/C 170/03

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v sredo, 21. decembra 2016

9

---

| UPORABLJENI ZNAKI






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek (prva obravnava) |
| ***II | Redni zakonodajni postopek (druga obravnava) |
| ***III | Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava) |

UPORABLJENI ZNAKI

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek (prva obravnava)

***II

Redni zakonodajni postopek (druga obravnava)

***III

Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava)

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

KRATICE IMEN PARLAMENTARNIH ODBOROV

| AFET | Odbor za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za mednarodno trgovino |
| BUDG | Odbor za proračun |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| EMPL | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve |
| ENVI | Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane |
| ITRE | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko |
| IMCO | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov |
| TRAN | Odbor za promet in turizem |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| PECH | Odbor za ribištvo |
| CULT | Odbor za kulturo in izobraževanje |
| JURI | Odbor za pravne zadeve |
| LIBE | Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve |
| AFCO | Odbor za ustavne zadeve |
| FEMM | Odbor za pravice žensk in enakost spolov |
| PETI | Odbor za peticije |
| DROI | Pododbor za človekove pravice |
| SEDE | Pododbor za varnost in obrambo |

AFET

Odbor za zunanje zadeve

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za mednarodno trgovino

BUDG

Odbor za proračun

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

EMPL

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

ENVI

Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

ITRE

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

IMCO

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

TRAN

Odbor za promet in turizem

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

PECH

Odbor za ribištvo

CULT

Odbor za kulturo in izobraževanje

JURI

Odbor za pravne zadeve

LIBE

Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

AFCO

Odbor za ustavne zadeve

FEMM

Odbor za pravice žensk in enakost spolov

PETI

Odbor za peticije

DROI

Pododbor za človekove pravice

SEDE

Pododbor za varnost in obrambo

KRATICE IMEN POLITIČNIH SKUPIN

| PPE | Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) |
| --- | --- |
| S&D | Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu |
| ECR | Evropski konzervativci in reformisti |
| ALDE | Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo |
| GUE/NGL | Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice |
| Verts/ALE | Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze |
| EFDD | Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije |
| NI | Samostojni poslanci |

PPE

Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov)

S&D

Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu

ECR

Evropski konzervativci in reformisti

ALDE

Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo

GUE/NGL

Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice

Verts/ALE

Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze

EFDD

Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije

NI

Samostojni poslanci

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

32. zasedanje je potekalo od 19. do 21. decembra 2016 v Nairobiju (Kenija).

| 30.5.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/1

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA PARTNERSKEGA SPORAZUMA, PODPISANEGA MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 19. DECEMBRA 2016

(2017/C 170/01)

Vsebina

| Uradna ustanovna seja | 1 |
| --- | --- |

| Seja skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| Sestava skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Sprejetje dnevnega reda (AP102.053) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sprejetje zapisnika zadnje seje 31. zasedanja skupne parlamentarne skupščine (UL C 451, 2.12.2016) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva z dne 18. decembra 2016 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Izjava Nevena Mimice, komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Razprava z Nevenom Mimico, komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj – brez seznama govornikov | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Čas za vprašanja Komisiji | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 31. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Izzivi za družinske kmetije in kmetijsko proizvodnjo majhnega obsega v državah AKP | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Poročilo gospodarskih in socialnih partnerjev | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 19. DECEMBRA 2016

(Seja se je začela ob 11.05.)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

Justin Bedan Njoka Muturi, predsednik kenijske nacionalne skupščine, Netty Baldeh, sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine, Louis Michel, sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine, in Uhuru Muigai Kenyatta, kenijski predsednik.

(Seja je bila prekinjena ob 12.30 in se nadaljevala ob 15.05.)

PREDSEDUJOČI Netty BALDEH

sopredsednik

Seja skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je pozdravil vse udeležence.

Sestava skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je sporočil, da bo seznam članov skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovali organi držav AKP in Evropski parlament, priložen zapisniku.

1.   Sprejetje dnevnega reda (AP102.053)

Govorili so: Michael Gahler, sopredsednik skupščine Netty Baldeh in Cecilia Ogwal (Uganda).

Dnevni red je bil sprejet v obliki, navedeni v tem zapisniku.

Sklep: Glasovanje je načrtovano za sredo, 21. decembra, čim bolj zgodaj popoldne, da bi lahko poslancem omogočili odhod.

2.   Sprejetje zapisnika zadnje seje 31. zasedanja skupne parlamentarne skupščine (UL C 451, 2.12.2016)

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva z dne 18. decembra 2016

Sopredsednik je poročal o sklepih seje predsedstva dne 18. decembra 2016.

Sprejeti so bili naslednji sklepi:

| (a) | stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila: | Odbor za politične zadeve







  — | izzivi v okviru povezave med razvojem in varnostjo v politikah AKP in Evropske unije |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila:

Odbor za politične zadeve

—

izzivi v okviru povezave med razvojem in varnostjo v politikah AKP in Evropske unije

| | Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino







  — | modro gospodarstvo: priložnosti in izzivi za države AKP |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

—

modro gospodarstvo: priložnosti in izzivi za države AKP

| | Odbor za socialne zadeve in okolje







  — | omogočanje lažjega dostopa do osnovnih sistemov zdravstvenega varstva, predvsem do zdravil za prenosljive bolezni. |
| --- | --- | --- |

Odbor za socialne zadeve in okolje

—

omogočanje lažjega dostopa do osnovnih sistemov zdravstvenega varstva, predvsem do zdravil za prenosljive bolezni.

| (b) | Potrjeno je bilo, da bo 33. seja skupščine potekala med 19. in 21. junijem 2017 v mestu St. Julian's na Malti. |
| --- | --- |

(b)

Potrjeno je bilo, da bo 33. seja skupščine potekala med 19. in 21. junijem 2017 v mestu St. Julian's na Malti.

| (c) | Štiriintrideseta seja skupščine bo potekala med 18. in 20. decembrom 2017 na Karibih. |
| --- | --- |

(c)

Štiriintrideseta seja skupščine bo potekala med 18. in 20. decembrom 2017 na Karibih.

| (d) | Trinajsta regionalna seja bo potekala med 22. in 24. februarjem 2017 v Freetownu v Sierri Leone. |
| --- | --- |

(d)

Trinajsta regionalna seja bo potekala med 22. in 24. februarjem 2017 v Freetownu v Sierri Leone.

| (e) | Štirinajsta regionalna seja bo potekala med 19. in 21. julijem 2017 v pacifiški regiji. |
| --- | --- |

(e)

Štirinajsta regionalna seja bo potekala med 19. in 21. julijem 2017 v pacifiški regiji.

| (f) | Organizirana bo misija za ugotavljanje dejstev v Maliju in misiji za ugotavljanje dejstev v Zimbabveju in Mavretaniji, če bo to mogoče. |
| --- | --- |

(f)

Organizirana bo misija za ugotavljanje dejstev v Maliju in misiji za ugotavljanje dejstev v Zimbabveju in Mavretaniji, če bo to mogoče.

| (g) | Skupna parlamentarna skupščina bo izdala deklaracijo o parlamentarnih razsežnostih odnosov med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja. |
| --- | --- |

(g)

Skupna parlamentarna skupščina bo izdala deklaracijo o parlamentarnih razsežnostih odnosov med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja.

4.   Izjava Nevena Mimice, komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj

Komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj Neven Mimica se je v svoji izjavi osredotočil na prihodnost partnerstva med Evropsko unijo in državami AKP po letu 2020 ter na pregled Evropskega soglasja o razvoju. Komisija je v nedavnem sporočilu predlagala želeno rešitev, in sicer krovni sporazum med državami AKP in Evropsko unijo, v katerem bi bili zapisani skupni cilji in vrednote, ki bi jih dopolnjevala partnerstva, sklenjena specifično za afriške, karibske in pacifiške države, da bi lahko tako bolj učinkovito obravnavali posebnosti vsake regije. Komisar sicer priznava edinstveno naravo sporazuma, vendar poudarja, da ga je treba prilagoditi novemu globalnemu okolju in novim skupnim izzivom, kot so podnebne spremembe in migracije. Pogajanja med Evropsko unijo in državami AKP se bodo začela leta 2018, zato je komisar skupno parlamentarno skupščino in državne parlamente držav AKP pozval, naj razmislijo o institucionalnih okvirih za prihodnost in podajo predloge o parlamentarnih razsežnostih prihodnjega partnerstva.

5.   Razprava z Nevenom Mimico, komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj – brez seznama govornikov

Govorili so: Bogdan Brunon Wenta, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Carlos Zorrinho, Norbert Neuser, Neven Mimica, Michèle Rivasi, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Neena Gill, Michael Gahler, Marielle de Sarnez, Nathalie Griesbeck, Cécile Kashetu Kyenge, Juan Fernando López Aguilar, Ahamada Soukouna (Mali), Louis H. Straker (Saint Vincent in Grenadine), Sangoné Sall (Senegal), Daniel K. Shumba (Zimbabve), Joachim Zeller, Veikko Nekundi (Namibija), Babiker Mohamed Toum (Sudan), Dariusz Rosati, Mmadi Hassani Oumouri (Komori) in Gberi Kombo (Kamerun).

Razprava se je osredotočila na tri sporočila, ki jih je Komisija objavila novembra 2016 o „Korakih k prenovljenemu partnerstvu z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami po letu 2020“, predlogu za novo Evropsko soglasje o razvoju in izvajanju ciljev trajnostnega razvoja. Agenda 2030 bo usmerjala mednarodna razvojna prizadevanja v naslednjih 15 letih. Govorci so izpostavili, da je pomembno zagotavljati usklajenosti politik za razvoj in med seboj bolje povezati področja varnosti, migracij in razvoja. Veliko vprašanj je bilo postavljenih v zvezi s skrbniškim skladom EU za Afriko, pomočjo Evropske unije pri boju proti trgovini z ljudmi in predlogom za nov načrt EU za zunanje naložbe, ki bi služil kot dodatna pomoč za doseganje ciljev trajnostnega razvoja v Afriki.

Komisar je na vprašanja poslancev odgovarjal po postopku razprave brez seznama govornikov.

6.   Čas za vprašanja Komisiji

Na Komisijo je bilo naslovljenih 29 vprašanj.

Komisija je predhodno pisno odgovorila na vprašanja. Komisar je ustno odgovarjal na dodatna vprašanja v povezavi z naslednjimi izvornimi vprašanji:

| | vprašanje št. 1 o velikem projektu globokomorskega rudarjenja v Namibiji, ki ga je postavila Maria Lidia Senra Rodríguez; |
| --- | --- |

vprašanje št. 1 o velikem projektu globokomorskega rudarjenja v Namibiji, ki ga je postavila Maria Lidia Senra Rodríguez;

| | vprašanje za ustni odgovor št. 7 o akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki ga je zastavila Catherine Bearder; |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 7 o akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki ga je zastavila Catherine Bearder;

| | vprašanje za ustni odgovor št. 17 o boju proti piratstvu, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez; |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 17 o boju proti piratstvu, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez;

| | vprašanje za ustni odgovor št. 18 o razmerah v zvezi s predsednikom Josephom Kabilo v Demokratični republiki Kongo, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge; |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 18 o razmerah v zvezi s predsednikom Josephom Kabilo v Demokratični republiki Kongo, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge;

| | vprašanje za ustni odgovor št. 21 o somalskem begunskem taborišču v Dadaabu, ki ga je zastavil Michael Gahler. |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 21 o somalskem begunskem taborišču v Dadaabu, ki ga je zastavil Michael Gahler.

Avtorji vprašanj št. 3, 5, 6, 8, 11, 14, 16, 20, 22, 23, 24 in 27 niso imeli dodatnih vprašanj.

Avtorji vprašanj št. 2, 4, 9, 10, 12, 13, 15, 19, 25, 26, 28 in 29 na seji niso bili prisotni.

7.   Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 31. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine

Komisar se je skliceval na dokument iz dokumentacije o ukrepih, ki sta jih sprejela Komisija in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede resolucij, ki jih je decembra 2015 v Bruslju sprejela skupna parlamentarna skupščina. O tem vprašanju ni bilo dodatne razprave.

Odbor za socialne zadeve in okolje

Soporočevalca: Maria Heubuch in Uladi Mussa (Malavi)

Uladi Mussa (Malavi) in Michèle Rivasi, ki je nadomeščala Mario Heubuch, sta predstavila poročilo.

Govorili so: Agathon Rwanda (Burundi), Anna Záborská, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Zelenortski otoki), Ole Christensen, Musa Husein Naib (Eritreja), Arne Gericke, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), William Nokrach (Uganda), Tesfaye Daba (Etiopija), Esther Herranz García, Norbert Neuser, Jadwiga Wiśniewska, Francesc Gambús, Ricardo Serrão Santos, Krzysztof Hetman in Domenico Rosa (Komisija).

Poslanci so ponovno poudarili, da imajo družinske kmetije in kmetijska proizvodnja majhnega obsega ključno vlogo pri boju proti revščini, saj zagotavljajo prehransko varnost in ohranjajo biotsko raznolikost. Opozorili so na številne izzive, s katerimi se soočajo majhne družinske kmetije, kot so dostop do zemlje, kapitala in trgov, in dodali, da bi bilo treba povečati tudi javno porabo, saj je kmetijski sektor pogosto žrtev nezadostnega vlaganja.

Uladi Mussa (Malavi) in Michèle Rivasi sta zaključila razpravo.

Predstavitev predsednika spremljevalnega odbora AKP in člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Yvesa Somvilla

Predsednik spremljevalnega odbora AKP in član Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Yves Somville je predstavil poročilo o trenutnih in prihodnjih dejavnostih spremljevalnega odbora.

(Seja se je končala ob 18.47.)

Netty BALDEH

Louis MICHEL

sopredsednika

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

| 30.5.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/5

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 20. DECEMBRA 2016

(2017/C 170/02)

Vsebina

| 1. | Izjava Lukáša Parízka, državnega sekretarja na slovaškem ministrstvu za zunanje in evropske zadeve in predsedujočega Sveta EU | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Izjava Lindsayja F. P. Granta, ministra za turizem, mednarodno trgovino, industrijo in zadeve potrošnikov Saint Kittsa in Nevisa ter predsedujočega Sveta AKP | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Čas za vprašanja Svetu | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Razprava s Svetom – brez seznama govornikov | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Ustavne omejitve predsedniških mandatov | 6 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Zbirna poročila delavnic – brez seznama govornikov | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Sodelovanje pri izvajanju okoljskega dela Agende 2030 in pariškega podnebnega sporazuma | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Vpliv nezakonitih finančnih tokov na financiranje razvoja | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Vloga trgovine pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 20. DECEMBRA 2016

(Seja se je začela ob 9.20)

PREDSEDUJOČA Cécile Kashetu KYENGE

začasna sopredsednica

1.   Izjava Lukáša Parízka, državnega sekretarja na slovaškem ministrstvu za zunanje in evropske zadeve in predsedujočega Sveta EU

Lukáš Parízek, državni sekretar na slovaškem ministrstvu za zunanje in evropske zadeve in predsedujoči Sveta EU, je poudaril, da ima skupna parlamentarna skupščina ključno vlogo pri krepitvi demokratične legitimnosti in zagotavljanju raznolikosti in trdnosti partnerstva. Osredotočil se je na prihodnje izzive in pozdravil dejstvo, da se AKP strinja z Evropsko unijo, da je agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 ena izmed prednostnih nalog.

Predsedujoči je govoril tudi o podnebnih spremembah, povezavi med varnostjo in razvojem, migracijski politiki, demografskih trendih in mladih ter poudaril, da je treba izvesti reforme skupnih institucij, da bi se lahko spopadali z novimi izzivi, in da morajo skupna prizadevanja temeljiti na solidarnosti, partnerstvu in skupni odgovornosti.

2.   Izjava Lindsayja F. P. Granta, ministra za turizem, mednarodno trgovino, industrijo in zadeve potrošnikov Saint Kittsa in Nevisa ter predsedujočega Sveta AKP

Lindsay F. P. Grant, minister za turizem, mednarodno trgovino, industrijo in zadeve potrošnikov Saint Kittsa in Nevisa ter predsedujoči Sveta AKP, je predstavil potek razprav v AKP o odnosih med državami AKP in Evropsko unijo po izteku Sporazuma iz Contonouja. Kljub velikim geografskim in političnim spremembam ostajata prednostni nalogi odpravljanje revščine in spodbujanje trajnostnega razvoja. Svet AKP je že organiziral prvo razpravo o skupnem sporočilu Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o prenovljenem partnerstvu med Evropsko unijo in državami AKP in ga bo skrbno preučil. Poudaril je tudi, da si skupina AKP nenehno prizadeva za dobre odnose z Evropsko unijo in ohranjanje enotnosti skupine.

3.   Čas za vprašanja Svetu

Štirinajst vprašanj je bilo naslovljenih na Svet AKP, 17 pa na Svet EU.

Lindsay F. P. Grant je v imenu Sveta AKP odgovoril na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

| | vprašanje št. 6 o prehranski varnosti in prehrani, posebno v zvezi z ženskami in dekleti, ki ga je zastavila Julie Ward; |
| --- | --- |

vprašanje št. 6 o prehranski varnosti in prehrani, posebno v zvezi z ženskami in dekleti, ki ga je zastavila Julie Ward;

| | vprašanje št. 9 o aferi panamski dokumenti, ki ga je zastavil Arne Lietz; |
| --- | --- |

vprašanje št. 9 o aferi panamski dokumenti, ki ga je zastavil Arne Lietz;

| | vprašanje št. 11 o sodelovanju držav članic pri oblikovanju pravno zavezujoče mednarodne pogodbe o korporacijah in človekovih pravicah ter pri oblikovanju mednarodnega kazenskega sodišča za korporacijski kriminal, ki ga je zastavila Maria Lidia Senra Rodríguez; |
| --- | --- |

vprašanje št. 11 o sodelovanju držav članic pri oblikovanju pravno zavezujoče mednarodne pogodbe o korporacijah in človekovih pravicah ter pri oblikovanju mednarodnega kazenskega sodišča za korporacijski kriminal, ki ga je zastavila Maria Lidia Senra Rodríguez;

| | vprašanje št. 14 o politični situaciji v Demokratični republiki Kongo, ki ga je zastavil David Martin (nadomeščala ga je Maria Arena). |
| --- | --- |

vprašanje št. 14 o politični situaciji v Demokratični republiki Kongo, ki ga je zastavil David Martin (nadomeščala ga je Maria Arena).

Avtorji vprašanj št. 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 10, 12 in 13 na seji niso bili prisotni.

Lukáš Parízek je v imenu Sveta EU odgovoril na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

| | vprašanje št. 17 o razvoju Srednjeafriške republike, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge; |
| --- | --- |

vprašanje št. 17 o razvoju Srednjeafriške republike, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge;

| | vprašanje št. 20 o političnih razmerah v Demokratični republiki Kongo, ki ga je zastavil David Martin (nadomeščala ga je Maria Arena); |
| --- | --- |

vprašanje št. 20 o političnih razmerah v Demokratični republiki Kongo, ki ga je zastavil David Martin (nadomeščala ga je Maria Arena);

| | vprašanje št. 24 o sodelovanju držav članic pri oblikovanju pravno zavezujoče mednarodne pogodbe o korporacijah in človekovih pravicah ter pri oblikovanju mednarodnega kazenskega sodišča za korporacijski kriminal, ki ga je zastavila Maria Lidia Senra Rodríguez; |
| --- | --- |

vprašanje št. 24 o sodelovanju držav članic pri oblikovanju pravno zavezujoče mednarodne pogodbe o korporacijah in človekovih pravicah ter pri oblikovanju mednarodnega kazenskega sodišča za korporacijski kriminal, ki ga je zastavila Maria Lidia Senra Rodríguez;

| | vprašanje št. 25 o delu otrok v Beninu, ki ga je zastavila Teresa Jiménez-Becerril Barrio; |
| --- | --- |

vprašanje št. 25 o delu otrok v Beninu, ki ga je zastavila Teresa Jiménez-Becerril Barrio;

| | vprašanje št. 29 o prehranski varnosti in prehrani, zlasti v zvezi z ženskami in dekleti, ki ga je zastavila Julie Ward; |
| --- | --- |

vprašanje št. 29 o prehranski varnosti in prehrani, zlasti v zvezi z ženskami in dekleti, ki ga je zastavila Julie Ward;

| | vprašanje št. 31 o neenakovrednem partnerstvu med AKP in Evropsko unijo, ki ga je zastavil Inama Nkenguzamateka iz Burundija. |
| --- | --- |

vprašanje št. 31 o neenakovrednem partnerstvu med AKP in Evropsko unijo, ki ga je zastavil Inama Nkenguzamateka iz Burundija.

Avtor vprašanja št. 19 ni imel dodatnih vprašanj.

Avtorji vprašanj št. 15, 16, 18, 21, 22, 23, 26, 27, 28 in 30 na seji niso bili prisotni.

4.   Razprava s Svetom – brez seznama govornikov

Govorili so: Anneli Jäätteenmäki, Anna Záborská, Davy Yama (Srednjeafriška republika), Babiker Mohamed Toum (Sudan), Arne Lietz, Julie Ward, Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Gana), Joachim Zeller, Bodil Valero, Mariya Gabriel in Cécile Kashetu Kyenge.

Vprašanja so med drugim obravnavala naslednje tematike: usklajenost politik za razvoj in zaveze držav članic EU v okviru uradne razvojne pomoči, sodelovanje Evropske unije s Sudanom in Srednjeafriško republiko, načrt Evropske unije o nedovoljeni trgovini s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami, razdrobljenost sredstev EU za razvoj ter pobude glede zakonitih migracij.

PREDSEDUJOČI Louis MICHEL

sopredsednik

Odbor za politične zadeve

Soporočevalca: Ignazio Corrao in Tulia Ackson (Tanzanija)

Tulia Ackson (Tanzanija) je predstavila poročilo in stališče držav AKP o tem vprašanju.

Govorili so: Pally Iriase (Nigerija), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Anneli Jäätteenmäki, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Uladi Mussa (Malavi), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mavretanija), Louis Aliot, Amadou Dioffo (Niger), Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Mariya Gabriel, Louis H. Straker (Saint Vincent in Grenadine), Juan Fernando López Aguilar, Jacob Oulanyah (Uganda), Tadeusz Zwiefka, Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Carlos Zorrinho, Dariusz Rosati, Derek Vaughan in Kristin de Peyron (ESZD).

Poslanci so se strinjali, da je ustava odraz volje ljudi in jo je zato treba spoštovati, vendar se lahko spremeni, tudi glede vprašanja omejevanja predsedniških mandatov, če je taka volja ljudi. Kljub temu je več poslancev poudarilo, da morajo take spremembe veljati za prihodnje predsednike in ne za tiste, ki so trenutno na oblasti. Nekateri poslanci so bili v prid omejevanju mandatov, vendar pa nihče od poslancev ni zanikal, da ima vsaka država pravico, da se sama odloči za oz. proti omejevanju mandatov.

Tulia Ackson (Tanzanija) je zaključila razpravo.

6.   Zbirna poročila delavnic – brez seznama govornikov

Julie Ward je poročala o delavnici z naslovom „Krepitev malih in srednjih podjetij za ustvarjanje novih delovnih mest“ in poudarila, da bi bilo posebno v državah AKP treba vključiti tudi mikropodjetja in se zato za njih tudi bolj odločno zavzemati, saj ta podjetja ustvarijo štiri petine novih delovnih mest po vsem svetu. Sodelujoči pri delavnici so ugotovili, da bi bilo treba rešiti več vprašanj, da bi lahko pomagali malim in srednjim podjetjem ter mikropodjetjem in privabili naložbe, in sicer zmanjšati upravne obremenitve, krepiti regionalno povezovanje, spodbujati usposabljanje in razvijanje zmogljivosti, izkoristiti digitalno gospodarstvo in napredek v tehnologiji ter se boriti proti korupciji in infrastrukturnim pomanjkljivostim.

Govoril je: Sopredsednik Louis Michel.

Bradley John Felix (Saint Lucia) je podal ustno poročilo o delavnici z naslovom „Hortikulturni sektor v Keniji“ in poudaril, da ima hortikulturni sektor kot vir zaposlitve ključno vlogo za kenijsko gospodarstvo. Sektor izvaža izdelke po vsem svetu in ima visoke socialne in okoljske standarde. Spoprijema se z izzivi, kot so visoki stroški izpolnjevanja obveznosti, da lahko deluje v skladu s tujimi fitosanitarnimi standardi. V okviru delavnice je bil organiziran tudi obisk na terenu v vrtnariji Winchester.

(Seja je bila prekinjena ob 12.47 in se je nadaljevala ob 15.08.)

PREDSEDUJOČI Netty BALDEH

sopredsednik

Izmenjava mnenj z namestnikom izvršnega direktorja programa Združenih narodov za okolje (UNEP) Ibrahimom Thiawom

Ibrahim Thiaw, namestnik izvršnega direktorja programa Združenih narodov za okolje (UNEP), je poudaril, da je naravno okolje temelj za človeško življenje na Zemlji kot tudi za kmetijstvo, ribištvo in vedno bolj tudi za energijo. Opozoril je tudi na povezavo med podnebnimi spremembami in degradacijo okolja na eni strani ter konflikti, nestabilnostjo in revščino na drugi. Čeprav so države AKP med najbolj ranljivimi glede učinkov podnebnih sprememb, so tudi tu priložnosti, posebno v zvezi z uporabo energije iz obnovljivih virov in infrastrukturo javnega prevoza. Na tem področju bi morale države AKP poskusiti prekositi bogatejše države.

Govorili so: György Hölvényi, Jo Leinen, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Tesfaye Daba (Etiopija), Michèle Rivasi, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Zelenortski otoki), Cecilia Ogwal (Uganda), Nicolas Bay, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Esmond Edmund Forde (Trinidad in Tobago), Julie Ward, Arne Lietz in Domenico Rosa (Komisija).

Poslanci so izpostavili učinke podnebnih sprememb na države v razvoju, potrebo po naložbah v ekološko gospodarstvo, prihrankih energije in zaustavitvi izgube biotske raznovrstnosti. Poleg tega bi bilo treba podpirati najmanj razvite države pri razogljičenju gospodarstva za njihov nadaljnji razvoj.

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Soporočevalca: Theodor Dumitru Stolojan and Michel Kamano (Gvineja)

Michel Kamano (Gvineja) in Theodor Dumitru Stolojan sta podala poročilo in predstavila izvor nezakonitih finančnih tokov ter njihov vpliv na gospodarstvo in družbo v državah v razvoju. Poslanci so se večinoma strinjali glede obsega in izvora nezakonitih finančnih tokov, predvsem o utaji davkov in davčnih goljufijah, zlorabah pri določanju transfernih cen in različnih oblikah organiziranega kriminala.

Govorili so: Mara Thompson (Barbados), György Hölvényi, Pally Iriase (Nigerija), Neena Gill, Louis Michel, Mohamed Y Goumaneh (Džibuti), Joyce Laboso (Kenija), Maria Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Andre Misiekaba (Surinam), Cecilia Ogwal (Uganda), Dariusz Rosati, Bogdan Brunon Wenta, Juan Fernando López Aguilar, Agustín Diaz de Mera in Domenico Rosa (Komisija).

Nekateri poslanci skupne parlamentarne skupščine so se izrekli proti temu, da bi državam, revnim z viri, omejili potencial za ohranitev sektorja finančnih storitev. Večina pa je pozvala k usklajenim mednarodnim prizadevanjem za zapolnitev pravnih praznin, povečanje mednarodnega sodelovanja, drastično povečanje preglednosti dejanskih lastništev, finančnih tokov in obveznosti poročanja multinacionalk ter za vračilo nezakonito pridobljenega premoženja. Poudarjena je bila tudi pomembnost skupne odgovornosti, ki si jo delijo vlade držav AKP in OECD ter privatni sektor.

Michel Kamano (Gvineja) in Theodor Dumitru Stolojan sta zaključila razpravo.

PREDSEDUJOČA Mara THOMPSON (Barbados)

začasna sopredsednica

Glavna razprava z generalnim sekretarjem konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) Mukhiso Kituyijem

Mukhisa Kituyi, generalni sekretar konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD), je imel predstavitev o trgovini in njeni vlogi pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja. Poudaril je, da lahko trgovina reši ljudi iz revščine, če jo spremljajo politike, ki spodbujajo naložbe in izgradnjo infrastrukture, pomagajo zmanjšati neenakost ter pomagajo izpolnjevati regulativne zahteve izvoznih trgov.

Govorili so: Mmadi Hassani (Komori), Daniel Caspary, Carlos Zorrinho, David Campbell Bannerman, Veikko Nekundi (Namibija), Maria Lidia Senra Rodríguez, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Michèle Rivasi, Juliet Kinyamatama (Uganda), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambija), Ole Christensen, Bogdan Brunon Wenta, Arne Lietz, Dariusz Rosati, Joachim Schuster, Julie Ward in Alessandro Tonoli (Komisija).

Mukhisa Kituyi je odgovoril na pripombe in vprašanja govornikov in se strinjal s poslanci, da trgovina sama ne more izkoreniniti revščine, da je treba za globalizacijo določiti pravila in da so potrebne varnostne mreže. Poslance je pozval, naj prevzamejo vodilno vlogo pri oblikovanju politik, ki bi pomagale uresničevati cilje trajnostnega razvoja, in prepričajo ljudi, naj mednarodnemu sodelovanju ne obrnejo hrbta, hkrati pa naj opozarjajo na negativne vidike globalizacije. Nekateri poslanci so bili drugačnega mnenja glede koristi svetovne trgovine in priložnosti, ki jih je ponudila revnim državam in državam AKP, vseeno pa so se strinjali, da je treba vlagati v infrastrukturo in da morajo države AKP napredovati po vrednosti verigi. Nekateri poslanci so menili, da se globalni trgovinski sistem ni prilagodil globaliziranim ekonomijam, nekateri pa so bili kritični do mednarodnih trgovinskih pravil, saj naj ne bi bila v korist držav v razvoju.

(Seja se je končala ob 19.19.)

Netty BALDEH

Louis MICHEL

sopredsednika

Patrick I. GOMES in

Ciril ŠTOKELJ (začasni)

generalna sosekretarja

---

| 30.5.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/9

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 21. DECEMBRA 2016

(2017/C 170/03)

Vsebina

| 1. | Vloga razvoja infrastrukture pri spodbujanju regionalnega povezovanja | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sprejetje zapisnika popoldanske seje v ponedeljek, 19. decembra 2016 | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Podpora za ponovno naselitev migrantov v domačih državah | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Sprejetje zapisnika dopoldanske seje v torek, 20. decembra 2016 | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Nujna tema št. 1: razmere po volitvah v Gabonu | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Nujna tema št. 2: posledice orkana Matthew na Haitiju | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Sprejetje zapisnika popoldanske seje v torek, 20. decembra 2016 | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila treh stalnih odborov | 11 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Glasovanje o nujnih predlogih resolucij | 12 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Glasovanje o osnutku izjave | 13 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Razno | 13 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Datum in kraj 33. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine | 13 |
| --- | --- | --- |

12.

| PRILOGA I | ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE | 14 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | SEZNAM PRISOTNIH NA SEJI V NAIROBIJU (KENIJA) OD 19. DO 21. DECEMBRA 2016 | 18 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA II

| PRILOGA III | SPREJETA BESEDILA | 21 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA III

| Resolucija o vplivu nezakonitih finančnih tokov na financiranje razvoja | 21 |
| --- | --- |

| Resolucija o izzivih za družinsko kmetovanje in kmetijsko proizvodnjo majhnega obsega v državah AKP | 26 |
| --- | --- |

| Resolucija o posledicah orkana Matthew na Haitiju | 33 |
| --- | --- |

| Deklaracija o parlamentarni razsežnosti odnosov med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja | 36 |
| --- | --- |

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 21. DECEMBRA 2016

(Seja se je začela ob 9.20.)

PREDSEDUJOČA: Michèle RIVASI

začasna sopredsednica

Poslanci so se z minuto molka poklonili umrlim v terorističnem napadu v Berlinu.

Razprava s kenijsko vladno sekretarko za zunanje zadeve in mednarodno trgovino Amino Mohamed

Kenijska vladna sekretarka za zunanje zadeve in mednarodno trgovino Amina Mohamed je povedala, da regionalno povezovanje v Afriki, vključno s trajnostnim razvojem in gospodarsko rastjo, ni mogoče brez primerne infrastrukture. Poudarila je, da je nedavni napredek pri gradnji regionalnih cest še vedno nezadosten, saj je v afriškem cestnem omrežju 75 % cest še vedno netlakovanih. Zato je pozvala k velikim naložbam v verodostojne regionalne projekte, da bi tako med seboj povezali različne dele celine. Poleg tega bi morali vzpostaviti regionalna električna omrežja in odpraviti necarinske omejitve za trgovino. Opisala je vzpostavitev centralnega koridorja in razvoj intermodalne povezave od Kenije prek Južnega Sudana do Kameruna in Atlantskega oceana ter poudarila, da je treba razvijati javno-zasebna partnerstva in tehnične veščine. Med drugim pa se je zavzela tudi za sprejetje konvencije OZN za boj proti terorizmu, da bi se lahko proti tovrstnemu nasilju borili bolj učinkovito.

Govorili so: Mmadi Hassani (Komori), Anna Záborská, Joyce Laboso (Kenija), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Bodil Valero, Joachim Zeller, Louis H. Straker (Saint Vincent in Grenadine), Bogdan Brunon Wenta, Tesfaye Daba (Etiopija), Michael Gahler, Domenico Rosa (Komisija) in Stefano Dejak (delegacija EU).

Poslanci so poudarili, da je treba razvijati alternativne energetske vire, kot je geotermalna energija, za uporabo katere je v Keniji velik potencial, in dodali, da je v velikih mestih treba razviti boljše sisteme javnega prevoza.

Amina Mohamed je odgovarjala na vprašanja in zaključila razpravo.

2.   Sprejetje zapisnika popoldanske seje v ponedeljek, 19. decembra 2016

Zapisnik je bil sprejet.

Razprava z odvetnikom za človekove pravice Georges-Henrijem Beauthierjem

Odvetnik za človekove pravice Georges-Henri Beauthier je povedal, da se Evropa s problemom migracije ne sooča na primeren in enoten način. Zato je poudaril, da je treba v državah izvora izboljšati pogoje za osebe, vrnjene v domovino. Dobrodelna organizacija Fondation pour l’égalité des chances en Afrique spodbuja in podpira razvoj osnovnih socialnih storitev ter zdravstvenih in izobraževalnih ustanov. Skrbi pa tudi za cenovno ugodnejši dostop do mikrokreditov, poklicnega izobraževanja v sektorjih s prostimi delovnimi mesti in odpiranje novih kulturnih centrov. Georges-Henri Beauthier je kritiziral evropsko direktivo o vračanju, saj ni v skladu z Ženevsko konvencijo in pogosto vodi v to, da osnovne storitve za begunce nudijo zunanja podjetja, ki pa jih ni mogoče nadzorovati.

Govorili so: Alhaji Sillah (Gambija), Agustín Diaz de Mera, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritreja), Arne Gericke, Joyce Laboso (Kenija), Marielle de Sarnez, Tesfaye Daba (Etiopija), Maria Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Niger), Louis Aliot, Wamai Jack Wamanga (Uganda),

PREDSEDUJOČA: Cécile Kashetu KYENGE

začasna sopredsednica

Mariya Gabriel, Juan Fernando López Aguilar, Nathalie Griesbeck, Joachim Zeller, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Anna Záborská, Teresa Jiménez-Becerril Barrio,

PREDSEDUJOČA: Michèle RIVASI

začasna sopredsednica

Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker (Saint Vincent in Grenadine), Stefano Dejak (delegacija EU) in Domenico Rosa (Komisija).

Večina poslancev je vztrajala, da je treba odpraviti temeljne vzroke za migracije, vendar ob tem urediti varne in zakonite poti v Evropsko unijo ter uvesti vizumske olajšave in tako preprečiti smrtonosna potovanja prek Sredozemlja. Povedali so tudi, da so lahko glede na staranje prebivalstva v Evropi dolgoročne posledice migracij le pozitivne.

Georges-Henri Beauthier je odgovarjal na vprašanja in zaključil razpravo.

4.   Sprejetje zapisnika dopoldanske seje v torek, 20. decembra 2016

Zapisnik je bil sprejet.

5.   Nujna tema št. 1: razmere po volitvah v Gabonu

Govorili so: Christine de Peyron (ESZD), Mariya Gabriel, Mmadi Hassani (Komori), Jo Leinen, Raphaël Mangouala (Gabon), Michèle Rivasi, Louis Aliot, Joachim Zeller in Cécile Kashetu Kyenge.

Poslanci so izrazili upanje, da se nasilje in kršitve človekovih pravic, ki so sledile predsedniškim volitvam 27. avgusta 2016, ne bodo ponovili, in pozvali vse politične akterje v Gabonu, naj sodelujejo v vključujočem nacionalnem dialogu. Poslanci Parlamenta so bili kritični predvsem do pomanjkanja preglednosti okoli volitev, zlasti zaradi centralizacije rezultatov in njihovega potrjevanja. Strogo so obsodili blatenje misije EU za opazovanje volitev (EOM) in pozvali k sprejetju priporočil, ki jih je misija EU za opazovanje volitev vključila v svoje poročilo.

Poslanci so obžalovali, da kljub velikim prizadevanjem obeh strani ni prišlo do sporazuma glede kompromisnega besedila v zvezi s predlogom resolucije o tej temi.

6.   Nujna tema št. 2: posledice orkana Matthew na Haitiju

Govorili so: Domenico Rosa (Komisija), Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Rosa Estaras Ferragut, Agustín Diaz de Mera, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Charles Allicock (Gvajana), Tadeusz Zwiefka in Krzystof Hetman.

Razmere na Haitiju so bile zaskrbljujoče že pred orkanom, saj je po smrtonosnem potresu, ki je terjal več kot 200 000 življenj, zaradi kolere umrlo še 10 000 ljudi.

Orkan Matthew je zahteval 546 življenj. Komisija je takoj dodelila 3,5 milijona evrov za izgradnjo začasnih zatočišč. Poleg tega je začela izvajati 22 projektov v skupni vrednosti 28 milijonov EUR, v prvih nekaj mesecih leta 2017 pa bo izplačala še dodatnih 30 milijonov EUR. Pripravo teh humanitarnih projektov so vodile državne oblasti, zato ne sme biti nobena operacija odzivanja na nesrečo, ki jo vodi nevladna organizacija, financirana zunaj okvirov, ki so jih postavile državne oblasti. Ugotovljena je bila tudi potreba po učinkovitejših sistemih za preprečevanje katastrof, zato so predlagali uvedbo sistema za kartiranje „Copernicus“.

(Seja je bila prekinjena ob 12.53 in se je nadaljevala ob 15.08.)

PREDSEDUJOČA: Michèle RIVASI

začasna sopredsednica

7.   Sprejetje zapisnika popoldanske seje v torek, 20. decembra 2016

Zapisnik je bil sprejet.

8.   Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila treh stalnih odborov

Sopredsednica je skupščino opozorila na postopke glasovanja.

| — | Resolucija o ustavnih omejitvah predsedniških mandatov (ACP-EU/102.051/16/fin)
  Odbor za politične zadeve
  Poročilo Tulie Ackson (Tanzanija) in Ignazia Corraa
  Sprejeta predloga sprememb: 8 in 12
  Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 in 14
  Umaknjen predlog spremembe: 3
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o predlogih sprememb 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 in 14.
  Predlog spremembe 1, s katerim so želeli črtati navedbo sklicevanja 10, je bil umaknjen s strani avtorja (Jacob Oulanyah (Uganda)) in bil nadomeščen z zahtevo po glasovanju po delih o navedbi sklicevanja 10. Oba dela glasovanja po delih sta bila zavrnjena.
  Predlog spremembe 8, s katerim so želeli črtati uvodno izjavo H, je bil umaknjen s strani avtorja (Jacob Oulanyah (Uganda)) in bil nadomeščen z zahtevo po glasovanju po delih o uvodni izjavi H. Oba dela glasovanja po delih sta bila sprejeta.
  Člani AKP so zahtevali ločeno glasovanje o končni resoluciji.
  Resolucija je bila zavrnjena. |
| --- | --- |

—

Resolucija o ustavnih omejitvah predsedniških mandatov (ACP-EU/102.051/16/fin)

Odbor za politične zadeve

Poročilo Tulie Ackson (Tanzanija) in Ignazia Corraa

Sprejeta predloga sprememb: 8 in 12

Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 in 14

Umaknjen predlog spremembe: 3

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o predlogih sprememb 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 in 14.

Predlog spremembe 1, s katerim so želeli črtati navedbo sklicevanja 10, je bil umaknjen s strani avtorja (Jacob Oulanyah (Uganda)) in bil nadomeščen z zahtevo po glasovanju po delih o navedbi sklicevanja 10. Oba dela glasovanja po delih sta bila zavrnjena.

Predlog spremembe 8, s katerim so želeli črtati uvodno izjavo H, je bil umaknjen s strani avtorja (Jacob Oulanyah (Uganda)) in bil nadomeščen z zahtevo po glasovanju po delih o uvodni izjavi H. Oba dela glasovanja po delih sta bila sprejeta.

Člani AKP so zahtevali ločeno glasovanje o končni resoluciji.

Resolucija je bila zavrnjena.

| — | Resolucija o vplivih nezakonitih finančnih tokov na financiranje razvoja |(ACP-EU/102.060/16/fin.)
  Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino
  Poročilo Michela Kamana (Gvineja) in Theodorja Dumitruja Stolojana
  Sprejeta predloga sprememb: 1 in 2
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o predlogu spremembe 1. Predlog spremembe je bil sprejet.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje in glasovanje po delih o odstavku 4. Odstavek 4 je bil sprejet.
  Skupina S&D je zahtevala ločeno glasovanje in glasovanje po delih, skupina PPE pa ločeno glasovanje o odstavku 6. Drugi del glasovanja po delih je bil sprejet.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta z dvema vzdržanima glasovoma. |
| --- | --- |

—

Resolucija o vplivih nezakonitih finančnih tokov na financiranje razvoja |(ACP-EU/102.060/16/fin.)

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Poročilo Michela Kamana (Gvineja) in Theodorja Dumitruja Stolojana

Sprejeta predloga sprememb: 1 in 2

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o predlogu spremembe 1. Predlog spremembe je bil sprejet.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje in glasovanje po delih o odstavku 4. Odstavek 4 je bil sprejet.

Skupina S&D je zahtevala ločeno glasovanje in glasovanje po delih, skupina PPE pa ločeno glasovanje o odstavku 6. Drugi del glasovanja po delih je bil sprejet.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta z dvema vzdržanima glasovoma.

| — | Resolucija o izzivih za družinske kmetije in kmetijsko proizvodnjo majhnega obsega v državah AKP (ACP-EU/102.064/16/fin)
  Odbor za socialne zadeve in okolje
  Poročilo Uladija Musse (Malavi) in Marie Heubuch
  Sprejeti predlog spremembe: 1
  Zavrnjeni predlogi sprememb: 3, 4 in 5
  Brezpredmetni predlog spremembe: 2
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o predlogih sprememb 3, 4 in 5. Predlogi sprememb so bili zavrnjeni.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje, skupina S&D pa glasovanje po delih o odstavku 2. Odstavek 2 je bil zavrnjen.
  Skupina PPE je zahtevala glasovanje po delih o odstavku 27. Odstavek 27 je bil sprejet.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje, skupina S&D pa glasovanje po delih o odstavku 32. Odstavek 32 je bil zavrnjen.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta z enim vzdržanim glasom. |
| --- | --- |

—

Resolucija o izzivih za družinske kmetije in kmetijsko proizvodnjo majhnega obsega v državah AKP (ACP-EU/102.064/16/fin)

Odbor za socialne zadeve in okolje

Poročilo Uladija Musse (Malavi) in Marie Heubuch

Sprejeti predlog spremembe: 1

Zavrnjeni predlogi sprememb: 3, 4 in 5

Brezpredmetni predlog spremembe: 2

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o predlogih sprememb 3, 4 in 5. Predlogi sprememb so bili zavrnjeni.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje, skupina S&D pa glasovanje po delih o odstavku 2. Odstavek 2 je bil zavrnjen.

Skupina PPE je zahtevala glasovanje po delih o odstavku 27. Odstavek 27 je bil sprejet.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje, skupina S&D pa glasovanje po delih o odstavku 32. Odstavek 32 je bil zavrnjen.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta z enim vzdržanim glasom.

9.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

Fitz A. Jackson (Jamajka) je predlagal, naj bo glasovanje o nujnem predlogu resolucije o povolilni situaciji v Gabonu prestavljeno na 33. sejo skupne parlamentarne skupščine junija 2017.

Michael Gahler in Jo Leinen sta predlagala, naj glasovanje poteka na tej seji.

Sopredsednica je poslance obvestila o rokih za zahteve v zvezi z načini glasovanja, skupščina pa je začela z glasovanjem.

| — | Resolucija o razmerah po volitvah v Gabonu (AKP-EU/102.185/16/)
  Poslanci so glasovali o sporazumnem predlogu resolucije, ki so ga vložile skupine PPE, S&D, ECR, ALDE in Verts/ALE, in o resoluciji, ki jo je vložil Raphäel Mangouala (Gabon).
  Pet poslancev je zahtevalo tajno glasovanje o sporazumnem predlogu resolucije, ki so ga vložile skupine PPE, S&D, ECR, ALDE in Verts/ALE. Pet poslancev je zahtevalo tudi ločeno glasovanje.
  Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamajka) in Hermann Razafindravelo (Madagaskar) so bili z žrebom določeni za števce glasov tajnega glasovanja.
  Resolucija je bila zavrnjena.
  Pet poslancev je zahtevalo ločeno glasovanje o resoluciji, ki jo je vložil Raphäel Mangouala (Gabon).
  Resolucija je bila zavrnjena. |
| --- | --- |

—

Resolucija o razmerah po volitvah v Gabonu (AKP-EU/102.185/16/)

Poslanci so glasovali o sporazumnem predlogu resolucije, ki so ga vložile skupine PPE, S&D, ECR, ALDE in Verts/ALE, in o resoluciji, ki jo je vložil Raphäel Mangouala (Gabon).

Pet poslancev je zahtevalo tajno glasovanje o sporazumnem predlogu resolucije, ki so ga vložile skupine PPE, S&D, ECR, ALDE in Verts/ALE. Pet poslancev je zahtevalo tudi ločeno glasovanje.

Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamajka) in Hermann Razafindravelo (Madagaskar) so bili z žrebom določeni za števce glasov tajnega glasovanja.

Resolucija je bila zavrnjena.

Pet poslancev je zahtevalo ločeno glasovanje o resoluciji, ki jo je vložil Raphäel Mangouala (Gabon).

Resolucija je bila zavrnjena.

| — | Resolucija o posledicah orkana Matthew na Haitiju (ACP-EU/102.184/16/fin.)
  Ni bilo vloženih predlogov sprememb.
  Resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Resolucija o posledicah orkana Matthew na Haitiju (ACP-EU/102.184/16/fin.)

Ni bilo vloženih predlogov sprememb.

Resolucija je bila soglasno sprejeta.

10.   Glasovanje o osnutku izjave

Izjava je bila sprejeta soglasno z dvema vzdržanima glasovoma.

11.   Razno

| — | Vključevanje vprašanj, povezanih z ženskami in mladino, v delo Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU
  Govorili so: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke in Michèle Rivasi.
  Govorniki so pozdravili dejstvo, da sta ob robu zasedanj skupščine potekala tudi ženski forum in mladinska konferenca, in pozvali, naj skupna parlamentarna skupščina več pozornosti posveti vprašanjem, povezanim z ženskami in mladino. Lahko bi organizirali tudi mladinsko konferenco AKP-EU.
  Sopredsednika sta se zavezala, da bosta to prošnjo posredovala predsedstvu. |
| --- | --- |

—

Vključevanje vprašanj, povezanih z ženskami in mladino, v delo Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU

Govorili so: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke in Michèle Rivasi.

Govorniki so pozdravili dejstvo, da sta ob robu zasedanj skupščine potekala tudi ženski forum in mladinska konferenca, in pozvali, naj skupna parlamentarna skupščina več pozornosti posveti vprašanjem, povezanim z ženskami in mladino. Lahko bi organizirali tudi mladinsko konferenco AKP-EU.

Sopredsednika sta se zavezala, da bosta to prošnjo posredovala predsedstvu.

| — | Skupna izjava sopredsednikov o razmerah v Demokratični republiki Kongo
  Govorili so: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namibija), Daniel K. Shumba (Zimbabve), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambija), Maria Arena in Alpha Ousmane (Burkina Faso).
  Sopredsednika sta sporočila, da nameravata v skladu s členom 14 Poslovnika podati skupno izjavo o razmerah v Demokratični republiki Kongo, v kateri bosta pozvala k prenehanju nasilja in spoštovanju ustave Konga. |
| --- | --- |

—

Skupna izjava sopredsednikov o razmerah v Demokratični republiki Kongo

Govorili so: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namibija), Daniel K. Shumba (Zimbabve), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambija), Maria Arena in Alpha Ousmane (Burkina Faso).

Sopredsednika sta sporočila, da nameravata v skladu s členom 14 Poslovnika podati skupno izjavo o razmerah v Demokratični republiki Kongo, v kateri bosta pozvala k prenehanju nasilja in spoštovanju ustave Konga.

12.   Datum in kraj 33. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine

33. zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo potekalo od 19. do 21. junija 2017 v mestu Saint Julian's na Malti.

Sopredsednica se je zahvalila kenijskim oblastem za učinkovito organizacijo zasedanja ter poslancem in sosekretariatu za njihove prispevke.

(Seja se je končala ob 17.00.)

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE(predsedujoča)

sopredsednika

Leonard-Emile OGNIMBA(predsedujoči)

Ciril ŠTOKELJ (začasni)

generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP | Predstavniki EP |
| --- | --- |
| Netty BALDEH (GAMBIJA), sopredsednik | Louis MICHEL, sopredsednik |
| ANGOLA
  ANTIGVA IN BARBUDA
  BAHAMI
  BARBADOS (podpredsednik)
  BELIZE
  BENIN
  BOCVANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  ZELENORTSKI OTOKI
  SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA
  ČAD (podpredsednik)
  KOMORI
  KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik)
  KONGO (Republika)
  COOKOVI OTOKI
  SLONOKOŠČENA OBALA
  DŽIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  EKVATORIALNA GVINEJA (*1)

  Eritreja (podpredsednik)
  ETIOPIJA
  FIDŽI (podpredsednik)
  GABON
  GAMBIJA
  GANA
  GRENADA
  GVINEJA
  GVINEJA BISSAU
  GVAJANA
  HAITI
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBERIJA
  MADAGASKAR
  MALAVI
  MALI
  MARSHALLOVI OTOKI (Republika)
  MAVRETANIJA
  MAURITIUS
  MIKRONEZIJA (Federativne države)
  MOZAMBIK (podpredsednik)
  NAMIBIJA (podpredsednik)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIJA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  RUANDA
  SAINT KITTS IN NEVIS
  SVETA LUCIJA
  SAINT VINCENT IN GRENADINE
  SAMOA (podpredsednik)
  SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE
  SENEGAL
  SEJŠELI
  SIERRA LEONE
  SALOMONOVI OTOKI
  SOMALIJA (podpredsednik)
  JUŽNA AFRIKA
  SUDAN (*1)

  SURINAM (podpredsednik)
  SVAZI
  TANZANIJA
  VZHODNI TIMOR
  TOGO (podpredsednik)
  TONGA
  TRINIDAD IN TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | Isabella ADINOLFI
  Laura AGEA
  Louis ALIOT
  Maria ARENA
  Nicolas BAY
  Catherine BEARDER
  David CAMPBELL BANNERMAN
  David CASA
  Aymeric CHAUPRADE
  Ole CHRISTENSEN
  Angelo CIOCCA
  Ignazio CORRAO
  Edward CZESAK (podpredsednik)
  Seb DANCE
  Angélique DELAHAYE
  Marielle DE SARNEZ
  Linnéa ENGSTRÖM
  Rosa ESTARÀS FERRAGUT
  Laura FERRARA
  João FERREIRA (podpredsednik)
  Monika FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  Karl-Heinz FLORENZ
  Mato GABRIEL
  Kinga GÁL
  Eider GARDIAZABAL RUBIAL
  Arne GERICKE
  Lidia Joanna GERINGER DE OEDENBERG
  Michaela GIUFFRIDA
  Charles GOERENS
  Nathalie GRIESBECK
  Enrique GUERRERO SALOM
  Daniel HANNAN (podpredsednik)
  Esther HERRANZ GARCÍA
  Krzysztof HETMAN
  Maria HEUBUCH
  Karol KARSKI
  Cécile Kashetu KYENGE (podpredsednica)
  Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik)
  Sabine LÖSING
  Linda MCAVAN
  Louis-Joseph MANSCOUR (podpredsednik)
  Michal MARUSIK
  Marlene MIZZI
  Renaud MUSELIER (podpredsednik)
  Alessandra MUSSOLINI
  Javier NART (podpredsednik)
  Victor NEGRESCU
  Norbert NEUSER
  Maria NOICHL
  Younous OMARJEE
  Dimitrios PAPADIMULIS
  Piernicola PEDICINI (podpredsednik)
  Salvatore Domenico POGLIESE
  Tomasz POREBA
  Gabriele PREUSS
  Carolina PUNSET
  Michèle RIVASI (podpredsednica)
  Claude ROLIN
  Dariusz ROSATI
  Fernando RUAS (podpredsednik)
  Matteo SALVINI
  Judith SARGENTINI
  Annie SCHREIJER-PIERIK
  Maria Lidia SENRA RODRÍGUEZ
  Theodor Dumitru STOLOJAN
  Isabelle THOMAS
  Inese VAIDERE
  Bodil VALERO
  Bogdan Brunon WENTA
  Martina WERNER
  Rainer WIELAND
  Jadwiga WIŚNIEWSKA (podpredsednica)
  Anna ZÁBORSKÁ
  Joachim ZELLER
  Carlos ZORRINHO
  Željana ZOVKO
  Tadeusz ZWIEFKA |

Predstavniki AKP

Predstavniki EP

Netty BALDEH (GAMBIJA), sopredsednik

Louis MICHEL, sopredsednik

ANGOLA

ANTIGVA IN BARBUDA

BAHAMI

BARBADOS (podpredsednik)

BELIZE

BENIN

BOCVANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

ZELENORTSKI OTOKI

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

ČAD (podpredsednik)

KOMORI

KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik)

KONGO (Republika)

COOKOVI OTOKI

SLONOKOŠČENA OBALA

DŽIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

EKVATORIALNA GVINEJA (*1)

Eritreja (podpredsednik)

ETIOPIJA

FIDŽI (podpredsednik)

GABON

GAMBIJA

GANA

GRENADA

GVINEJA

GVINEJA BISSAU

GVAJANA

HAITI

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBERIJA

MADAGASKAR

MALAVI

MALI

MARSHALLOVI OTOKI (Republika)

MAVRETANIJA

MAURITIUS

MIKRONEZIJA (Federativne države)

MOZAMBIK (podpredsednik)

NAMIBIJA (podpredsednik)

NAURU

NIGER

NIGERIJA

NIUE

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

RUANDA

SAINT KITTS IN NEVIS

SVETA LUCIJA

SAINT VINCENT IN GRENADINE

SAMOA (podpredsednik)

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

SENEGAL

SEJŠELI

SIERRA LEONE

SALOMONOVI OTOKI

SOMALIJA (podpredsednik)

JUŽNA AFRIKA

SUDAN (*1)

SURINAM (podpredsednik)

SVAZI

TANZANIJA

VZHODNI TIMOR

TOGO (podpredsednik)

TONGA

TRINIDAD IN TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

Isabella ADINOLFI

Laura AGEA

Louis ALIOT

Maria ARENA

Nicolas BAY

Catherine BEARDER

David CAMPBELL BANNERMAN

David CASA

Aymeric CHAUPRADE

Ole CHRISTENSEN

Angelo CIOCCA

Ignazio CORRAO

Edward CZESAK (podpredsednik)

Seb DANCE

Angélique DELAHAYE

Marielle DE SARNEZ

Linnéa ENGSTRÖM

Rosa ESTARÀS FERRAGUT

Laura FERRARA

João FERREIRA (podpredsednik)

Monika FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

Karl-Heinz FLORENZ

Mato GABRIEL

Kinga GÁL

Eider GARDIAZABAL RUBIAL

Arne GERICKE

Lidia Joanna GERINGER DE OEDENBERG

Michaela GIUFFRIDA

Charles GOERENS

Nathalie GRIESBECK

Enrique GUERRERO SALOM

Daniel HANNAN (podpredsednik)

Esther HERRANZ GARCÍA

Krzysztof HETMAN

Maria HEUBUCH

Karol KARSKI

Cécile Kashetu KYENGE (podpredsednica)

Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik)

Sabine LÖSING

Linda MCAVAN

Louis-Joseph MANSCOUR (podpredsednik)

Michal MARUSIK

Marlene MIZZI

Renaud MUSELIER (podpredsednik)

Alessandra MUSSOLINI

Javier NART (podpredsednik)

Victor NEGRESCU

Norbert NEUSER

Maria NOICHL

Younous OMARJEE

Dimitrios PAPADIMULIS

Piernicola PEDICINI (podpredsednik)

Salvatore Domenico POGLIESE

Tomasz POREBA

Gabriele PREUSS

Carolina PUNSET

Michèle RIVASI (podpredsednica)

Claude ROLIN

Dariusz ROSATI

Fernando RUAS (podpredsednik)

Matteo SALVINI

Judith SARGENTINI

Annie SCHREIJER-PIERIK

Maria Lidia SENRA RODRÍGUEZ

Theodor Dumitru STOLOJAN

Isabelle THOMAS

Inese VAIDERE

Bodil VALERO

Bogdan Brunon WENTA

Martina WERNER

Rainer WIELAND

Jadwiga WIŚNIEWSKA (podpredsednica)

Anna ZÁBORSKÁ

Joachim ZELLER

Carlos ZORRINHO

Željana ZOVKO

Tadeusz ZWIEFKA

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| SLONOKOŠČENA OBALA
  KOUA (Republika Kongo), podpredsednik
  Ashneel SUDHAKAR (Fidži) podpredsednik | Charles GOERENS, sopredsednik
  Joachim ZELLER, podpredsednik
  Enrique GUERRERO SALOM, podpredsednik |
| ANGOLA
  Jonas GBIAN (Benin)
  Jabulani MANGOLE (Bocvana)
  Alpha OUSMANE (Burkina Faso)
  Paul TCHATCHOUANG (Kamerun)
  YAMA (Srednjeafriška republika)
  Youssouf GOUMANEH (Džibuti)
  Alemayhu DABA (Etiopija)
  GVAJANA
  Price CYPRIEN (Haiti)
  Fitz JACKSON (Jamajka)
  KIRIBATI
  Worlea-Saywah DUNAH (Liberija)
  MALI
  MARSHALLOVI OTOKI
  NAURU
  SAINT VINCENT IN GRENADINE
  Mohamed TOUM (Sudan (*2))
  Tulia ACKSON (Tanzanija)
  VZHODNI TIMOR
  TOGO
  Jacob OULANYAH (Uganda)
  Daniel SHUMBA (Zimbabve) | Isabella ADINOLFI
  David CASA
  Aymeric CHAUPRADE
  Ignazio CORRAO
  Edward CZESAK
  Seb DANCE
  Linnéa ENGSTRÖM
  Mato GABRIEL
  Michael GAHLER
  Kinga GAL
  Karol KARSKI
  Kashetu KYENGE
  Sabine LÖSING
  Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR
  Louis MICHEL
  Salvatore Domenico POGLIESE
  Tomasz POREBA
  Gabriele PREUSS
  Fernando RUAS
  Bodil VALERO
  Martina WERNER
  Rainer WIELAND
  Carlos ZORRINHO
  Tadeusz ZWIEFKA |

Člani AKP

Poslanci EP

SLONOKOŠČENA OBALA

KOUA (Republika Kongo), podpredsednik

Ashneel SUDHAKAR (Fidži) podpredsednik

Charles GOERENS, sopredsednik

Joachim ZELLER, podpredsednik

Enrique GUERRERO SALOM, podpredsednik

ANGOLA

Jonas GBIAN (Benin)

Jabulani MANGOLE (Bocvana)

Alpha OUSMANE (Burkina Faso)

Paul TCHATCHOUANG (Kamerun)

YAMA (Srednjeafriška republika)

Youssouf GOUMANEH (Džibuti)

Alemayhu DABA (Etiopija)

GVAJANA

Price CYPRIEN (Haiti)

Fitz JACKSON (Jamajka)

KIRIBATI

Worlea-Saywah DUNAH (Liberija)

MALI

MARSHALLOVI OTOKI

NAURU

SAINT VINCENT IN GRENADINE

Mohamed TOUM (Sudan (*2))

Tulia ACKSON (Tanzanija)

VZHODNI TIMOR

TOGO

Jacob OULANYAH (Uganda)

Daniel SHUMBA (Zimbabve)

Isabella ADINOLFI

David CASA

Aymeric CHAUPRADE

Ignazio CORRAO

Edward CZESAK

Seb DANCE

Linnéa ENGSTRÖM

Mato GABRIEL

Michael GAHLER

Kinga GAL

Karol KARSKI

Kashetu KYENGE

Sabine LÖSING

Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR

Louis MICHEL

Salvatore Domenico POGLIESE

Tomasz POREBA

Gabriele PREUSS

Fernando RUAS

Bodil VALERO

Martina WERNER

Rainer WIELAND

Carlos ZORRINHO

Tadeusz ZWIEFKA

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| Joyce LABOSO (Kenija), sopredsednik | Laura FERRARA, sopredsednica
  Rosa ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednica
  Louis-Joseph MANSCOUR, podpredsednik |
| Mara THOMPSON (Barbados)
  Agathon RWASA (Burundi)
  ZELENORTSKI OTOKI
  Hadjira OUMOURI (Komori)
  EKVATORIALNA GVINEJA (*3)

  Michel KAMANO (Gvineja)
  GVINEJA BISSAU
  Semano Henry SEKATLE (LESOTO)
  Purmanund JHUGROO (Mauritius)
  Alberto VAQUINA (Mozambik)
  NIGERIJA
  NIUE
  Sam KOIM (Papua Nova Gvineja)
  Roger-Julien MENGA (Republika Kongo)
  Mike RUGEMA (Ruanda)
  FELIX (Sveta Lucija)
  RAINHO (São Tomé in Príncipe)
  Macky SALL (Senegal)
  SALOMONOVI OTOKI
  Amos FISH MAHLALELA (Južna Afrika)
  ST. KITTS IN NEVIS
  Andre MISIEKABA (Surinam)
  TONGA
  Esmond FORDE (Trinidad in Tobago)
  Sebastian KOPULANDE (Zambija) | Maria ARENA
  Nicolas BAY
  David CAMPBELL BANNERMAN
  Marielle DE SARNEZ
  Angélique DELAHAYE
  Monika FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  Karl-Heinz FLORENZ
  Nathalie GRIESBECK
  Daniel HANNAN
  Marlene MIZZI
  Renaud MUSELIER
  Victor NEGRESCU
  Younous OMARJEE
  Dimitrios PAPADIMULIS
  Piernicola PEDICINI
  Carolina PUNSET
  Dariusz ROSATI
  Matteo SALVINI
  Judith SARGENTINI
  Annie SCHREIJER-PIERIK
  Theodor Dumitru STOLOJAN
  Isabelle THOMAS
  Bogdan Brunon WENTA |

Člani AKP

Poslanci EP

Joyce LABOSO (Kenija), sopredsednik

Laura FERRARA, sopredsednica

Rosa ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednica

Louis-Joseph MANSCOUR, podpredsednik

Mara THOMPSON (Barbados)

Agathon RWASA (Burundi)

ZELENORTSKI OTOKI

Hadjira OUMOURI (Komori)

EKVATORIALNA GVINEJA (*3)

Michel KAMANO (Gvineja)

GVINEJA BISSAU

Semano Henry SEKATLE (LESOTO)

Purmanund JHUGROO (Mauritius)

Alberto VAQUINA (Mozambik)

NIGERIJA

NIUE

Sam KOIM (Papua Nova Gvineja)

Roger-Julien MENGA (Republika Kongo)

Mike RUGEMA (Ruanda)

FELIX (Sveta Lucija)

RAINHO (São Tomé in Príncipe)

Macky SALL (Senegal)

SALOMONOVI OTOKI

Amos FISH MAHLALELA (Južna Afrika)

ST. KITTS IN NEVIS

Andre MISIEKABA (Surinam)

TONGA

Esmond FORDE (Trinidad in Tobago)

Sebastian KOPULANDE (Zambija)

Maria ARENA

Nicolas BAY

David CAMPBELL BANNERMAN

Marielle DE SARNEZ

Angélique DELAHAYE

Monika FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

Karl-Heinz FLORENZ

Nathalie GRIESBECK

Daniel HANNAN

Marlene MIZZI

Renaud MUSELIER

Victor NEGRESCU

Younous OMARJEE

Dimitrios PAPADIMULIS

Piernicola PEDICINI

Carolina PUNSET

Dariusz ROSATI

Matteo SALVINI

Judith SARGENTINI

Annie SCHREIJER-PIERIK

Theodor Dumitru STOLOJAN

Isabelle THOMAS

Bogdan Brunon WENTA

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Poslanci AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| Gatoloaifaana Amataga GIDLOW (Samoa, namestnica sopredsednika) | Michèle RIVASI, sopredsednica
  Laura AGEA, podpredsednica
  Alessandra MUSSOLINI, podpredsednica |
| ANTIGVA IN BARBUDA
  BAHAMI
  Michael PEYREFITTE (Belize)
  ČAD
  JOANE (Cookovi otoki)
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  Musa NAIB (Eritreja)
  GABON
  Alhagie SILLAH (Gambija)
  Magnus Kofi AMOATEY (Gana)
  GRENADA
  Hermann RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  Uladi MUSSA (Malavi)
  El Moctar ZAMEL (Mavretanija)
  MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)
  Faustina NAMUTENYA CALEY (Namibija)
  Amadou DIOFFO (Niger)
  PALAU
  SEJŠELI
  Alpha B. LEWALLY (Sierra Leone)
  SOMALIJA
  Phetsile DLAMINI (Svazi)
  Tauteleimalae TAUSI (Tuvalu) | Louis ALIOT
  Catherine BEARDER
  Ole CHRISTENSEN
  Angelo CIOCCA
  Elisa FERREIRA
  Eider GARDIAZABAL RUBIAL
  Arne GERICKE
  Lidia Joanna GERINGER DE OEDENBERG
  Michaela GIUFFRIDA
  Esther HERRANZ GARCÍA
  Krzysztof HETMAN
  Maria HEUBUCH
  Michal MARUSIK
  Linda MCAVAN
  Javier NART
  Norbert NEUSER
  Maria NOICHL
  Claude ROLIN
  Maria Lidia SENRA RODRÍGUEZ
  Inese VAIDERE
  Jadwiga WIŚNIEWSKA
  Anna ZABORSKA |

Poslanci AKP

Poslanci EP

Gatoloaifaana Amataga GIDLOW (Samoa, namestnica sopredsednika)

Michèle RIVASI, sopredsednica

Laura AGEA, podpredsednica

Alessandra MUSSOLINI, podpredsednica

ANTIGVA IN BARBUDA

BAHAMI

Michael PEYREFITTE (Belize)

ČAD

JOANE (Cookovi otoki)

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

Musa NAIB (Eritreja)

GABON

Alhagie SILLAH (Gambija)

Magnus Kofi AMOATEY (Gana)

GRENADA

Hermann RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

Uladi MUSSA (Malavi)

El Moctar ZAMEL (Mavretanija)

MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)

Faustina NAMUTENYA CALEY (Namibija)

Amadou DIOFFO (Niger)

PALAU

SEJŠELI

Alpha B. LEWALLY (Sierra Leone)

SOMALIJA

Phetsile DLAMINI (Svazi)

Tauteleimalae TAUSI (Tuvalu)

Louis ALIOT

Catherine BEARDER

Ole CHRISTENSEN

Angelo CIOCCA

Elisa FERREIRA

Eider GARDIAZABAL RUBIAL

Arne GERICKE

Lidia Joanna GERINGER DE OEDENBERG

Michaela GIUFFRIDA

Esther HERRANZ GARCÍA

Krzysztof HETMAN

Maria HEUBUCH

Michal MARUSIK

Linda MCAVAN

Javier NART

Norbert NEUSER

Maria NOICHL

Claude ROLIN

Maria Lidia SENRA RODRÍGUEZ

Inese VAIDERE

Jadwiga WIŚNIEWSKA

Anna ZABORSKA

---

(*1)  S statusom opazovalca.

(*2)  S statusom opazovalca.

(*3)  S statusom opazovalca.

---

PRILOGA II

SEZNAM PRISOTNIH NA SEJI V NAIROBIJU (KENIJA) OD 19. DO 21. DECEMBRA 2016

| Netty BALDEH (Gambija), sopredsednik | Louis MICHEL, sopredsednik |
| --- | --- |
| Salomão XIRIMBIMBI (Angola)
  Mara THOMPSON (Barbados)
  Michael PEYREFITTE (Belize)
  Jonas GBIAN (Benin)
  Jabulani MANGOLE (Bocvana)
  Alpha OUSMANE (Burkina Faso)
  Agathon RWASA (Burundi)
  Emanuel Jardim FERNANDES (Zelenortski otoki)
  Gberi KOMBO (Kamerun)
  Oumouri MMADI HASSANI (Komori)
  Roger-Julien MENGA (Demokratična republika Kongo)
  JOANE (Cookovi otoki)
  Youssouf GOUMANEH (Džibuti)
  Len ISHMAEL (DOMINIKA)
  Prim PUJALS NOLASCO (Dominikanska republika)
  Musa NAIB (Eritreja)
  Abadula GEMEDA DAGO (Etiopija)
  Ashneel SUDHAKAR (Fidži)
  Lucie MILEBOU (Gabon)
  Alhagie SILLAH (Gambija)
  Magnus Kofi AMOATEY (Gana)
  Michel KAMANO (Gvineja)
  Price CYPRIEN (Haiti)
  Fitz JACKSON (Jamajka)
  Joyce LABOSO (Kenija)
  Semano Henry SEKATLE (Lesoto)
  Worlea-Saywah DUNAH (Liberija)
  Hermann RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  Uladi MUSSA (Malavi)
  Ahamada SOUKOUNA (Mali)
  Purmanund JHUGROO (Mauritius)
  Alberto VAQUINA (Mozambik)
  Amadou DIOFFO (Niger)
  Pally IRIASE (Nigerija)
  Sam KOIM (Papua Nova Gvineja)
  FELIX (Sveta Lucija)
  Louis STRAKER (Saint Vincent in Grenadine)
  Amataga GIDLOW (Samoa)
  Macky SALL (Senegal)
  Ibrahim R. BUNDU (Sierra Leone)
  Amos FISH MAHLALELA (Južna Afrika)
  THOON LEEK (Južni Sudan)
  Mohamed TOUM (Sudan) (*1)

  Phetsile DLAMINI (Svazi)
  Tulia ACKSON (Tanzanija)
  Adjedowe WEIDOU (Čad)
  Mémounatou IBRAHIMA (Togo)
  Esmond FORDE (Trinidad in Tobago)
  Tauteleimalae TAUSI (Tuvalu)
  Jacob OULANYAH (Uganda)
  Sebastian KOPULANDE (Zambija)
  Daniel SHUMBA (Zimbabve) | Louis ALIOT
  Maria ARENA
  Nicolas BAY
  Catherine BEARDER
  David CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  Daniel CASPARY (1)
   (2)

  Ole CHRISTENSEN
  Marielle DE SARNEZ
  Agustin DIAZ DE MERA
  Ismail ERTUG
  Rosa ESTARAS
  Mato GABRIEL
  Michael GAHLER
  Francesc GAMBÚS
  Arne GERICKE
  Neena GILL
  Nathalie GRIESBECK
  Esther HERRANZ GARCÍA
  Krzysztof HETMAN
  György HÖLVÉNYI
  Anneli JÄÄTTEENMÄKI
  Teresa JIMENEZ BECERRIL BARRIO
  Karol KARSKI
  Sławomir KŁOSOWSKI
  Kashetu KYENGE
  Ryszard Antoni LEGUTKO (1)
   (2)

  Jo LEINEN
  Arne LIETZ
  Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR
  Louis-Joseph MANSCOUR
  Norbert NEUSER
  Maria NOICHL
  Michèle RIVASI
  Dariusz ROSATI
  Joachim SCHUSTER
  Lidia SENRA RODRÍGUEZ
  Ricardo SERRÃO SANTOS
  Theodor Dumitru STOLOJAN
  Bodil VALERO
  Derek VAUGHAN (1)
   (2)

  Julie WARD
  Bogdan Brunon WENTA
  Martina WERNER
  Jadwiga WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  Anna ZÁBORSKÁ
  Joachim ZELLER
  Carlos ZORRINHO
  Tadeusz ZWIEFKA |

Netty BALDEH (Gambija), sopredsednik

Louis MICHEL, sopredsednik

Salomão XIRIMBIMBI (Angola)

Mara THOMPSON (Barbados)

Michael PEYREFITTE (Belize)

Jonas GBIAN (Benin)

Jabulani MANGOLE (Bocvana)

Alpha OUSMANE (Burkina Faso)

Agathon RWASA (Burundi)

Emanuel Jardim FERNANDES (Zelenortski otoki)

Gberi KOMBO (Kamerun)

Oumouri MMADI HASSANI (Komori)

Roger-Julien MENGA (Demokratična republika Kongo)

JOANE (Cookovi otoki)

Youssouf GOUMANEH (Džibuti)

Len ISHMAEL (DOMINIKA)

Prim PUJALS NOLASCO (Dominikanska republika)

Musa NAIB (Eritreja)

Abadula GEMEDA DAGO (Etiopija)

Ashneel SUDHAKAR (Fidži)

Lucie MILEBOU (Gabon)

Alhagie SILLAH (Gambija)

Magnus Kofi AMOATEY (Gana)

Michel KAMANO (Gvineja)

Price CYPRIEN (Haiti)

Fitz JACKSON (Jamajka)

Joyce LABOSO (Kenija)

Semano Henry SEKATLE (Lesoto)

Worlea-Saywah DUNAH (Liberija)

Hermann RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

Uladi MUSSA (Malavi)

Ahamada SOUKOUNA (Mali)

Purmanund JHUGROO (Mauritius)

Alberto VAQUINA (Mozambik)

Amadou DIOFFO (Niger)

Pally IRIASE (Nigerija)

Sam KOIM (Papua Nova Gvineja)

FELIX (Sveta Lucija)

Louis STRAKER (Saint Vincent in Grenadine)

Amataga GIDLOW (Samoa)

Macky SALL (Senegal)

Ibrahim R. BUNDU (Sierra Leone)

Amos FISH MAHLALELA (Južna Afrika)

THOON LEEK (Južni Sudan)

Mohamed TOUM (Sudan) (*1)

Phetsile DLAMINI (Svazi)

Tulia ACKSON (Tanzanija)

Adjedowe WEIDOU (Čad)

Mémounatou IBRAHIMA (Togo)

Esmond FORDE (Trinidad in Tobago)

Tauteleimalae TAUSI (Tuvalu)

Jacob OULANYAH (Uganda)

Sebastian KOPULANDE (Zambija)

Daniel SHUMBA (Zimbabve)

Louis ALIOT

Maria ARENA

Nicolas BAY

Catherine BEARDER

David CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

Daniel CASPARY (1)
   (2)

Ole CHRISTENSEN

Marielle DE SARNEZ

Agustin DIAZ DE MERA

Ismail ERTUG

Rosa ESTARAS

Mato GABRIEL

Michael GAHLER

Francesc GAMBÚS

Arne GERICKE

Neena GILL

Nathalie GRIESBECK

Esther HERRANZ GARCÍA

Krzysztof HETMAN

György HÖLVÉNYI

Anneli JÄÄTTEENMÄKI

Teresa JIMENEZ BECERRIL BARRIO

Karol KARSKI

Sławomir KŁOSOWSKI

Kashetu KYENGE

Ryszard Antoni LEGUTKO (1)
   (2)

Jo LEINEN

Arne LIETZ

Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR

Louis-Joseph MANSCOUR

Norbert NEUSER

Maria NOICHL

Michèle RIVASI

Dariusz ROSATI

Joachim SCHUSTER

Lidia SENRA RODRÍGUEZ

Ricardo SERRÃO SANTOS

Theodor Dumitru STOLOJAN

Bodil VALERO

Derek VAUGHAN (1)
   (2)

Julie WARD

Bogdan Brunon WENTA

Martina WERNER

Jadwiga WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

Anna ZÁBORSKÁ

Joachim ZELLER

Carlos ZORRINHO

Tadeusz ZWIEFKA

Prisotni tudi:

ANGOLA

TEIXEIRA

PEREIRA BRAVO

ANDRE

SIMBRÃO DE CARVALHO

COSTA DE JESUS

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

N’OUEMOU

DJIMAN

BOCVANA

MORETI

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

MBONIMPA

BIKORIMANA

BIGIRIMANA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGO (REPUBLIKA)

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA MUKALAY

BULAMBO KILOSHO

MAKA BASIALA

MOLIWA MOLEKO

INIER LATEBO EKWA

LUBINGA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIJA

NJIE

KT JAMMEH

GANA

ASAMOAH

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

GVINEJA BISSAU

SAIEGH

QUITIRNA

MALAVI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

MALI

DIARRASSOUBA

TOURE

DIARRA

MOZAMBIK

SITHOLE

NAMBURETE

NAMIBIJA

VENAANI

CALEY

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORÉ

AMADOU

NIGERIJA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

JUŽNA AFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

JUŽNI SUDAN

OHIDE OMAHA

SUDAN

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

TANZANIJA

MATIKO

LWOTA

ČAD

ADJI

TEKILIO

AFONO

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

NOKRACH

OGWAL

WAMANGA

KINYAMATAMA

ZIMBABVE

ZINDI

MLOTSHWA

SVET AKP

LINDSAY F. P. GRANT, minister za turizem, mednarodno trgovino, industrijo in zadeve potrošnikov Saint Kittsa in Nevisa ter predsedujoči Sveta AKP

SVET EU

LUKÁŠ PARÍZEK, državni sekretar na slovaškem ministrstvu za zunanje in evropske zadeve in predsedujoči Svetu EU

EVROPSKA KOMISIJA

NEVEN MIMICA, komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj

EVROPSKA SLUŽBA ZA ZUNANJE DELOVANJE

KRISTIN DE PEYRON, vodja oddelka, Pan-Afrika

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

YVES SOMVILLE

SEKRETARIAT AKP

PATRICK I. GOMES, generalni sosekretar

SEKRETARIAT EU

LUIS MARCO AGUIRIANO NALDA, generalni sosekretar

---

(*1)  S statusom opazovalca.

(1)  Prisotni 19. decembra 2016

(2)  Prisotni 20. decembra 2016

---

PRILOGA III

SPREJETA BESEDILA

RESOLUCIJA (1)

o vplivu nezakonitih finančnih tokov na financiranje razvoja

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Nairobiju (Kenija) od 19. do 21. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Nairobiju (Kenija) od 19. do 21. decembra 2016,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (sporazum iz Cotonouja) (2), zlasti člena 21, ter njegovih revizij iz let 2005 in 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (sporazum iz Cotonouja) (2), zlasti člena 21, ter njegovih revizij iz let 2005 in 2010 (3),

| — | ob upoštevanju Resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2015 (4) o davčnih utajah in izogibanju davkom kot izzivih za upravljanje, socialno varstvo in razvoj v državah v razvoju, Resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2014 o poročilu EU o usklajenosti politik za razvoj za leto 2013 (5), Resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o spodbujanju razvoja z odgovornimi poslovnimi praksami, vključno z vlogo ekstraktivne industrije v državah v razvoju (6), Resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2013 o korupciji v javnem in zasebnem sektorju: vpliv na človekove pravice v tretjih državah (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2015 (4) o davčnih utajah in izogibanju davkom kot izzivih za upravljanje, socialno varstvo in razvoj v državah v razvoju, Resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2014 o poročilu EU o usklajenosti politik za razvoj za leto 2013 (5), Resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o spodbujanju razvoja z odgovornimi poslovnimi praksami, vključno z vlogo ekstraktivne industrije v državah v razvoju (6), Resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2013 o korupciji v javnem in zasebnem sektorju: vpliv na človekove pravice v tretjih državah (7),

| — | ob upoštevanju 24. rednega zasedanja skupščine Afriške unije, ki je potekalo 30. in 31. januarja 2015 v Adis Abebi v Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 24. rednega zasedanja skupščine Afriške unije, ki je potekalo 30. in 31. januarja 2015 v Adis Abebi v Etiopiji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. marca 2015 o davčni preglednosti za preprečevanje davčnih utaj in izogibanja davkom (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. marca 2015 o davčni preglednosti za preprečevanje davčnih utaj in izogibanja davkom (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2015 z naslovom Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2015 z naslovom Svetovno partnerstvo za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. aprila 2010 z naslovom Obdavčenje in razvoj: Sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja pri davčnih zadevah (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. aprila 2010 z naslovom Obdavčenje in razvoj: Sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja pri davčnih zadevah (10),

| — | ob upoštevanju izjave z 18. zasedanja trgovinskega odbora ministrov držav AKP o davčni jurisdikciji v državah AKP, ki je potekalo od 24. do 26. junija 2015 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z 18. zasedanja trgovinskega odbora ministrov držav AKP o davčni jurisdikciji v državah AKP, ki je potekalo od 24. do 26. junija 2015 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije iz oktobra 2015 z naslovom Collect more – spend better for achieving development in an inclusive and sustainable way (Povečanje prihodkov in boljša poraba sredstev za doseganje vključujočega in trajnostnega razvoja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije iz oktobra 2015 z naslovom Collect more – spend better for achieving development in an inclusive and sustainable way (Povečanje prihodkov in boljša poraba sredstev za doseganje vključujočega in trajnostnega razvoja),

| — | ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni za nezakonite finančne tokove iz Afrike, ki ji predseduje Thabo Mbeki, iz leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni za nezakonite finančne tokove iz Afrike, ki ji predseduje Thabo Mbeki, iz leta 2015,

| — | ob upoštevanju stališča skupine držav AKP z dne 10. julija 2015 na tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča skupine držav AKP z dne 10. julija 2015 na tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj,

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta razvojne agende za obdobje po letu 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je septembra 2015 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta razvojne agende za obdobje po letu 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je septembra 2015 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju tretje mednarodne konference Združenih narodov o financiranju za razvoj, ki je od 13. do 16. julija 2015 potekala v Adis Abebi (Etiopija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje mednarodne konference Združenih narodov o financiranju za razvoj, ki je od 13. do 16. julija 2015 potekala v Adis Abebi (Etiopija),

| — | ob upoštevanju poročila z otvoritvenega zasedanja foruma Ekonomskega in socialnega sveta o nadaljnjem spremljanju financiranja za razvoj, ki je potekalo 18. maja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z otvoritvenega zasedanja foruma Ekonomskega in socialnega sveta o nadaljnjem spremljanju financiranja za razvoj, ki je potekalo 18. maja 2016,

| — | ob upoštevanju dela Odbora strokovnjakov Združenih narodov za mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela Odbora strokovnjakov Združenih narodov za mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah,

| — | ob upoštevanju vzorčne konvencije Združenih narodov o dvojnem obdavčevanju med razvitimi državami in državami v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzorčne konvencije Združenih narodov o dvojnem obdavčevanju med razvitimi državami in državami v razvoju,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Monterreya (2002), konference o financiranju za razvoj v Dohi (2008), pariške deklaracije (2005) in agende za ukrepanje iz Akre (2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Monterreya (2002), konference o financiranju za razvoj v Dohi (2008), pariške deklaracije (2005) in agende za ukrepanje iz Akre (2008),

| — | ob upoštevanju večstranske Konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večstranske Konvencije OECD o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah,

| — | ob upoštevanju Svetovnega foruma OECD za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Svetovnega foruma OECD za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene,

| — | ob upoštevanju pobude za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji,

| — | ob upoštevanju Odbora strokovnjakov Združenih narodov za mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah in Afriškega foruma za davčne uprave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odbora strokovnjakov Združenih narodov za mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah in Afriškega foruma za davčne uprave,

| — | ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana,

| — | ob upoštevanju dejavnosti Afriškega davčnega foruma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti Afriškega davčnega foruma,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (ACP-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (ACP-EU/xxxxxx),

| A. | ker države v razvoju po ocenah letno izgubijo 189 milijard USD pri prihodkih od davkov, kar je več od uradne razvojne pomoči (131 milijard USD leta 2015), in 1 bilijon USD zaradi nezakonitih kapitalskih tokov; ker je zaradi teh odlivov kapitala njihova gospodarska rast za približno 5 % manjša, to pa ovira izkoreninjanje revščine; |
| --- | --- |

A.

ker države v razvoju po ocenah letno izgubijo 189 milijard USD pri prihodkih od davkov, kar je več od uradne razvojne pomoči (131 milijard USD leta 2015), in 1 bilijon USD zaradi nezakonitih kapitalskih tokov; ker je zaradi teh odlivov kapitala njihova gospodarska rast za približno 5 % manjša, to pa ovira izkoreninjanje revščine;

| B. | ker nezakoniti finančni tokovi izhajajo iz treh virov: i) izogibanja davkom in davčnih utaj, ii) ponarejanja računov v mednarodni trgovini in nepoštenega določanja transfernih cen ter iii) kriminalnih dejavnosti, kot so trgovina s prepovedanimi drogami, „krvavimi minerali“ in orožjem, trgovina z ljudmi ter aktivna korupcija; |
| --- | --- |

B.

ker nezakoniti finančni tokovi izhajajo iz treh virov: i) izogibanja davkom in davčnih utaj, ii) ponarejanja računov v mednarodni trgovini in nepoštenega določanja transfernih cen ter iii) kriminalnih dejavnosti, kot so trgovina s prepovedanimi drogami, „krvavimi minerali“ in orožjem, trgovina z ljudmi ter aktivna korupcija;

| C. | ker lahko nekatere pravne prakse prenosa denarja v jurisdikcije z nizkimi davčnimi stopnjami sčasoma privedejo do nezakonitih finančnih tokov; |
| --- | --- |

C.

ker lahko nekatere pravne prakse prenosa denarja v jurisdikcije z nizkimi davčnimi stopnjami sčasoma privedejo do nezakonitih finančnih tokov;

| D. | ker so nezakoniti finančni tokovi sredstva, ki so nezakonito pridobljena, prenesena ali uporabljena z namenom izogibanja davkom in bi jih bilo treba razlikovati od bega kapitala, ki je lahko zakonit odziv vlagateljev na gospodarska, politična ali družbena tveganja ali na neugodne makroekonomske ali upravne razmere; |
| --- | --- |

D.

ker so nezakoniti finančni tokovi sredstva, ki so nezakonito pridobljena, prenesena ali uporabljena z namenom izogibanja davkom in bi jih bilo treba razlikovati od bega kapitala, ki je lahko zakonit odziv vlagateljev na gospodarska, politična ali družbena tveganja ali na neugodne makroekonomske ali upravne razmere;

| E. | ker glede na zmanjševanje razvojne pomoči in potrebo po večji mobilizaciji domačih finančnih virov množični odlivi kapitala iz držav AKP pomenijo glavno oviro za doseganje razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

E.

ker glede na zmanjševanje razvojne pomoči in potrebo po večji mobilizaciji domačih finančnih virov množični odlivi kapitala iz držav AKP pomenijo glavno oviro za doseganje razvojnih ciljev;

| F. | ker so številni strokovnjaki poudarili, da bi Afrika leta 2016 dosegla razvojne cilje tisočletja, če bi leta 2000 odpravili nezakonite finančne tokove; |
| --- | --- |

F.

ker so številni strokovnjaki poudarili, da bi Afrika leta 2016 dosegla razvojne cilje tisočletja, če bi leta 2000 odpravili nezakonite finančne tokove;

| G. | ker odliv kapitala zmanjšuje domače vire in prihodke od davkov, potrebne za financiranje programov za zmanjševanje revščine v državah AKP, zlasti na področju izobraževanja, zdravstvenega varstva, pitne vode, stanovanj in higiene, ter tako ovira izkoreninjanje revščine; |
| --- | --- |

G.

ker odliv kapitala zmanjšuje domače vire in prihodke od davkov, potrebne za financiranje programov za zmanjševanje revščine v državah AKP, zlasti na področju izobraževanja, zdravstvenega varstva, pitne vode, stanovanj in higiene, ter tako ovira izkoreninjanje revščine;

| H. | ker je obdavčenje zanesljiv in stabilen vir prihodkov v državah v razvoju, saj učinkoviti in pregledni davčni sistemi zagotavljajo nujna finančna sredstva za zagotavljanje dostopa do osnovnih javnih storitev, zmanjšanje socialne neenakosti in podporo makroekonomski stabilnosti; |
| --- | --- |

H.

ker je obdavčenje zanesljiv in stabilen vir prihodkov v državah v razvoju, saj učinkoviti in pregledni davčni sistemi zagotavljajo nujna finančna sredstva za zagotavljanje dostopa do osnovnih javnih storitev, zmanjšanje socialne neenakosti in podporo makroekonomski stabilnosti;

| I. | ker pomanjkanje tehnične zmogljivosti v državah v razvoju za obravnavanje zapletenih zadev na področju obdavčenja pomeni oviro tako za mobilizacijo domačih prihodkov kot za udeležbo v mednarodnem davčnem sodelovanju; |
| --- | --- |

I.

ker pomanjkanje tehnične zmogljivosti v državah v razvoju za obravnavanje zapletenih zadev na področju obdavčenja pomeni oviro tako za mobilizacijo domačih prihodkov kot za udeležbo v mednarodnem davčnem sodelovanju;

| J. | ker so številne države AKP v skladu s svojimi strategijami gospodarskega razvoja in diverzifikacije ter z namenom zakonito izkoristiti možnosti, ki jih ponuja globalizacija, kljub številnim oviram razvile ali razvijajo sektor finančnih storitev ter so zavezane k zagotavljanju polnega spoštovanja mednarodnih norm in standardov; |
| --- | --- |

J.

ker so številne države AKP v skladu s svojimi strategijami gospodarskega razvoja in diverzifikacije ter z namenom zakonito izkoristiti možnosti, ki jih ponuja globalizacija, kljub številnim oviram razvile ali razvijajo sektor finančnih storitev ter so zavezane k zagotavljanju polnega spoštovanja mednarodnih norm in standardov;

| K. | ker nezakoniti finančni tokovi spadajo med številne svetovne izzive, ki poleg tega vključujejo neustreznost nacionalnih pravnih okvirov, tehnične in politične pomanjkljivosti nacionalnih in regionalnih zmogljivosti, pomanjkljivosti svetovne strukture za boj proti nezakonitim finančnim tokovom in nepreglednost svetovnih finančnih transakcij; |
| --- | --- |

K.

ker nezakoniti finančni tokovi spadajo med številne svetovne izzive, ki poleg tega vključujejo neustreznost nacionalnih pravnih okvirov, tehnične in politične pomanjkljivosti nacionalnih in regionalnih zmogljivosti, pomanjkljivosti svetovne strukture za boj proti nezakonitim finančnim tokovom in nepreglednost svetovnih finančnih transakcij;

| L. | ker so nezakoniti finančni tokovi povezani tudi z dejavnostmi, kot so trgovina z ljudmi, prepovedanimi drogami in orožjem, tihotapljenje ali finančne goljufije, pa tudi nedovoljena ali nezavarovana posojila, pranje denarja ter manipulacija borznih trgov in trgov obveznic; |
| --- | --- |

L.

ker so nezakoniti finančni tokovi povezani tudi z dejavnostmi, kot so trgovina z ljudmi, prepovedanimi drogami in orožjem, tihotapljenje ali finančne goljufije, pa tudi nedovoljena ali nezavarovana posojila, pranje denarja ter manipulacija borznih trgov in trgov obveznic;

| M. | ker so se na mednarodni ravni že začela izvajati številna prizadevanja in pobude, kot so večstranska Konvencija OECD o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah, Svetovni forum OECD za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene, pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji, Konvencija Združenih narodov proti korupciji, Odbor strokovnjakov Združenih narodov za mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah in Afriški forum za davčne uprave; |
| --- | --- |

M.

ker so se na mednarodni ravni že začela izvajati številna prizadevanja in pobude, kot so večstranska Konvencija OECD o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah, Svetovni forum OECD za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene, pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji, Konvencija Združenih narodov proti korupciji, Odbor strokovnjakov Združenih narodov za mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah in Afriški forum za davčne uprave;

| N. | ker je spodbudno, da so številne države AKP pogodbenice teh mednarodnih instrumentov in zavezane k njihovemu izvajanju; |
| --- | --- |

N.

ker je spodbudno, da so številne države AKP pogodbenice teh mednarodnih instrumentov in zavezane k njihovemu izvajanju;

| O. | ker bi se zaradi izrednega povečanja mladega prebivalstva, zaradi katerega bo Afrika v nekaj letih postala najbolj poseljena regija na svetu, lahko povečali brezposelnost in družbeno-politična nestabilnost; |
| --- | --- |

O.

ker bi se zaradi izrednega povečanja mladega prebivalstva, zaradi katerega bo Afrika v nekaj letih postala najbolj poseljena regija na svetu, lahko povečali brezposelnost in družbeno-politična nestabilnost;

| 1. | je trdno prepričana, da morajo biti prizadevanja za odpravo nezakonitih finančnih tokov predvsem politična ter da mora boj proti pranju denarja, davčnim utajam in izogibanju davkom, agresivnemu davčnemu načrtovanju in korupciji ostati prednostna naloga mednarodne agende, saj so to vzroki za resno zaskrbljenost glede na nizke stopnje gospodarske rasti v nekaterih državah AKP, visoke stopnje revščine in vse večjo potrebo po sredstvih zaradi zmanjševanja javne pomoči; |
| --- | --- |

1.

je trdno prepričana, da morajo biti prizadevanja za odpravo nezakonitih finančnih tokov predvsem politična ter da mora boj proti pranju denarja, davčnim utajam in izogibanju davkom, agresivnemu davčnemu načrtovanju in korupciji ostati prednostna naloga mednarodne agende, saj so to vzroki za resno zaskrbljenost glede na nizke stopnje gospodarske rasti v nekaterih državah AKP, visoke stopnje revščine in vse večjo potrebo po sredstvih zaradi zmanjševanja javne pomoči;

| 2. | opozarja, da ukrepi proti nezakonitim finančnim tokovom zahtevajo tesno mednarodno sodelovanje ter sočasno vključitev vseh nacionalnih in mednarodnih akterjev, tj. vlad in lokalnih organov, državnih agencij, zasebnega sektorja, regionalnih in mednarodnih organizacij ter civilne družbe; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da ukrepi proti nezakonitim finančnim tokovom zahtevajo tesno mednarodno sodelovanje ter sočasno vključitev vseh nacionalnih in mednarodnih akterjev, tj. vlad in lokalnih organov, državnih agencij, zasebnega sektorja, regionalnih in mednarodnih organizacij ter civilne družbe;

| 3. | opozarja na zavezo podpisnic sporazuma o partnerstvu iz Busana iz leta 2011, da bodo učinkovito sodelovale pri zagotavljanju koristi za razvoj ter okrepile prizadevanja za boj proti korupciji in nezakonitim finančnim tokovom; |
| --- | --- |

3.

opozarja na zavezo podpisnic sporazuma o partnerstvu iz Busana iz leta 2011, da bodo učinkovito sodelovale pri zagotavljanju koristi za razvoj ter okrepile prizadevanja za boj proti korupciji in nezakonitim finančnim tokovom;

| 4. | priznava številna prizadevanja na mednarodni ravni za boj proti nezakonitim finančnim tokovom, vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da najpomembnejše mednarodne konvencije in pobude, namenjene boju proti korupciji in nezakonitim finančnim tokovom, ne dajejo konkretnih rezultatov v fazi izvajanja; zlasti obžaluje, da navedene pobude pogosto niso dovolj usklajene, zlasti glede odvzema premoženjske koristi, in povezane, čeprav so podprte z ukrepi proti mednarodnemu terorizmu in nadaljnjemu prizadevanju za nadzor njegovega financiranja; opozarja, da so kot predpogoj za uničenje terorističnih organizacij v nestabilnih državah še vedno potrebne preiskave njihovega mednarodnega dotoka financ in prekinitev poti trgovine z orožjem; |
| --- | --- |

4.

priznava številna prizadevanja na mednarodni ravni za boj proti nezakonitim finančnim tokovom, vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da najpomembnejše mednarodne konvencije in pobude, namenjene boju proti korupciji in nezakonitim finančnim tokovom, ne dajejo konkretnih rezultatov v fazi izvajanja; zlasti obžaluje, da navedene pobude pogosto niso dovolj usklajene, zlasti glede odvzema premoženjske koristi, in povezane, čeprav so podprte z ukrepi proti mednarodnemu terorizmu in nadaljnjemu prizadevanju za nadzor njegovega financiranja; opozarja, da so kot predpogoj za uničenje terorističnih organizacij v nestabilnih državah še vedno potrebne preiskave njihovega mednarodnega dotoka financ in prekinitev poti trgovine z orožjem;

| 5. | ugotavlja, da bi bilo treba za doseganje ciljev uskladiti domače politike in svetovno agendo; poudarja, da je skladnost politike med institucijami in reformami potrebna na nacionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da bi bilo treba za doseganje ciljev uskladiti domače politike in svetovno agendo; poudarja, da je skladnost politike med institucijami in reformami potrebna na nacionalni in mednarodni ravni;

| 6. | poziva države članice in države AKP, naj si pod okriljem ZN prizadevajo za uvedbo pravne obveznosti, ki bi pokrivala celotno verigo oskrbovanja z minerali, s čimer bi dejansko ukrepali za spoštovanje človekovih pravic, namesto da ščitijo interese lobijev in velikih podjetij; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice in države AKP, naj si pod okriljem ZN prizadevajo za uvedbo pravne obveznosti, ki bi pokrivala celotno verigo oskrbovanja z minerali, s čimer bi dejansko ukrepali za spoštovanje človekovih pravic, namesto da ščitijo interese lobijev in velikih podjetij;

| 7. | opozarja, da davčne oaze, jurisdikcije, ki zagotavljajo bančno tajnost za davčne namene, in nezakoniti finančni tokovi zmanjšujejo davčno osnovo, spodkopavajo pravičnost davčnega sistema ter izkrivljajo trgovino in naložbe; v zvezi s tem izrecno poudarja, da je odprava vseh oblik nezakonitih finančnih tokov izredno pomembna za doseganje gospodarskih in družbenih ciljev nove agende za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da davčne oaze, jurisdikcije, ki zagotavljajo bančno tajnost za davčne namene, in nezakoniti finančni tokovi zmanjšujejo davčno osnovo, spodkopavajo pravičnost davčnega sistema ter izkrivljajo trgovino in naložbe; v zvezi s tem izrecno poudarja, da je odprava vseh oblik nezakonitih finančnih tokov izredno pomembna za doseganje gospodarskih in družbenih ciljev nove agende za trajnostni razvoj do leta 2030;

| 8. | opozarja, da je mobilizacija domačih virov prek obdavčitve najpomembnejši vir prihodkov za financiranje trajnostnega razvoja; poziva mednarodno skupnost, naj sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje učinkovitih in preglednih davčnih in trgovinskih politik ter upošteva OECD, skupine G-20, G8 in G-77, Afriško unijo, Svetovno banko, MDS in Afriško razvojno banko ter ključno vlogo zasebnih bank pri zagotavljanju finančne preglednosti v državah AKP in po svetu; poudarja tudi, da bi morale države v razvoju bolj sodelovati pri davčnem upravljanju na svetovni ravni; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je mobilizacija domačih virov prek obdavčitve najpomembnejši vir prihodkov za financiranje trajnostnega razvoja; poziva mednarodno skupnost, naj sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje učinkovitih in preglednih davčnih in trgovinskih politik ter upošteva OECD, skupine G-20, G8 in G-77, Afriško unijo, Svetovno banko, MDS in Afriško razvojno banko ter ključno vlogo zasebnih bank pri zagotavljanju finančne preglednosti v državah AKP in po svetu; poudarja tudi, da bi morale države v razvoju bolj sodelovati pri davčnem upravljanju na svetovni ravni;

| 9. | poudarja, da se države AKP pogosto srečujejo z velikimi političnimi, pravnimi in upravnimi ovirami pri povečevanju davčnih prihodkov; zato meni, da bi se morala razvojna pomoč osredotočati na vzpostavitev ustreznega regulativnega okvira in krepitev vloge davčnih uprav, pa tudi institucij, pristojnih za boj proti nezakonitim finančnim tokovom, z zagotavljanjem strokovnega znanja na področju ureditve upravljanja sredstev, finančnega nadzora in boja proti korupciji, zlasti kar zadeva pranje denarja, organizirani kriminal in nezakonito trgovino ter vračilo sredstev, ukradenih državam; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da se države AKP pogosto srečujejo z velikimi političnimi, pravnimi in upravnimi ovirami pri povečevanju davčnih prihodkov; zato meni, da bi se morala razvojna pomoč osredotočati na vzpostavitev ustreznega regulativnega okvira in krepitev vloge davčnih uprav, pa tudi institucij, pristojnih za boj proti nezakonitim finančnim tokovom, z zagotavljanjem strokovnega znanja na področju ureditve upravljanja sredstev, finančnega nadzora in boja proti korupciji, zlasti kar zadeva pranje denarja, organizirani kriminal in nezakonito trgovino ter vračilo sredstev, ukradenih državam;

| 10. | poudarja tveganja, ki so jim izpostavljene afriške države pri podeljevanju neuravnoteženih koncesij v zvezi s sporazumi o dvojnem obdavčevanju in sklepanju koncesijskih pogodb za izkoriščanje naravnih virov; meni, da bi bilo treba podpreti vzorčno pogodbo, ki jo je pripravil davčni odbor Združenih narodov, za obravnavanje zlorab v zvezi s sporazumi o dvojnem obdavčevanju, saj zagotavlja večje pravice za obdavčitev pri viru kot vzorčna konvencija OECD; |
| --- | --- |

10.

poudarja tveganja, ki so jim izpostavljene afriške države pri podeljevanju neuravnoteženih koncesij v zvezi s sporazumi o dvojnem obdavčevanju in sklepanju koncesijskih pogodb za izkoriščanje naravnih virov; meni, da bi bilo treba podpreti vzorčno pogodbo, ki jo je pripravil davčni odbor Združenih narodov, za obravnavanje zlorab v zvezi s sporazumi o dvojnem obdavčevanju, saj zagotavlja večje pravice za obdavčitev pri viru kot vzorčna konvencija OECD;

| 11. | ugotavlja, da so ekstraktivna industrija, storitve in infrastruktura ter zdravstvo in izobraževanje še posebej izpostavljeni korupciji, ki je eden od glavnih povzročiteljev nezakonitih finančnih tokov; meni, da bi morala biti pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji obvezujoča; poziva države AKP, naj v okviru svoje protikorupcijske agende povečajo preglednost in odgovornost v pogodbah o virih, finančnem poročanju in revizijah družb ter pobiranju in razporejanju prihodkov; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da so ekstraktivna industrija, storitve in infrastruktura ter zdravstvo in izobraževanje še posebej izpostavljeni korupciji, ki je eden od glavnih povzročiteljev nezakonitih finančnih tokov; meni, da bi morala biti pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji obvezujoča; poziva države AKP, naj v okviru svoje protikorupcijske agende povečajo preglednost in odgovornost v pogodbah o virih, finančnem poročanju in revizijah družb ter pobiranju in razporejanju prihodkov;

| 12. | opozarja, da lahko nepregledna vladna javna naročila in oskrbovalne verige ustvarjajo priložnosti za nezakonite finančne tokove, povezane s korupcijo; zato meni, da bi bilo treba protikorupcijska prizadevanja usmeriti tudi v posodobitev izvajanja javnih naročil; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da lahko nepregledna vladna javna naročila in oskrbovalne verige ustvarjajo priložnosti za nezakonite finančne tokove, povezane s korupcijo; zato meni, da bi bilo treba protikorupcijska prizadevanja usmeriti tudi v posodobitev izvajanja javnih naročil;

| 13. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da institucije za financiranje razvoja še vedno podpirajo velik del naložb, ki se usmerjajo prek davčnih oaz, pri čemer se močno opirajo na finančne posrednike; poudarja, da imajo mednarodne in regionalne institucije za financiranje razvoja in banke ključno vlogo, kar zadeva odgovorno financiranje, in da bi moralo biti sodelovanje usmerjeno v krepitev odgovornega upravljanja in oblikovanje državnih struktur, da se omogoči odgovorna uporaba javnih prihodkov v državah AKP; zlasti meni, da bi morale institucije za financiranje razvoja vlagati samo v podjetja in sklade, ki so pripravljeni javno razkriti dejansko lastništvo in poročati o svojih računovodskih izkazih po posameznih državah; |
| --- | --- |

13.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da institucije za financiranje razvoja še vedno podpirajo velik del naložb, ki se usmerjajo prek davčnih oaz, pri čemer se močno opirajo na finančne posrednike; poudarja, da imajo mednarodne in regionalne institucije za financiranje razvoja in banke ključno vlogo, kar zadeva odgovorno financiranje, in da bi moralo biti sodelovanje usmerjeno v krepitev odgovornega upravljanja in oblikovanje državnih struktur, da se omogoči odgovorna uporaba javnih prihodkov v državah AKP; zlasti meni, da bi morale institucije za financiranje razvoja vlagati samo v podjetja in sklade, ki so pripravljeni javno razkriti dejansko lastništvo in poročati o svojih računovodskih izkazih po posameznih državah;

| 14. | poziva EU, naj prevzame dejavnejšo vlogo pri zagotavljanju finančne in tehnične pomoči državam v razvoju pri doseganju novih svetovnih standardov za boj proti davčnim utajam, vključno s samodejno izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

14.

poziva EU, naj prevzame dejavnejšo vlogo pri zagotavljanju finančne in tehnične pomoči državam v razvoju pri doseganju novih svetovnih standardov za boj proti davčnim utajam, vključno s samodejno izmenjavo informacij;

| 15. | poziva EU, naj v celoti uporablja vzorčno konvencijo OECD o davku na dohodek in kapital, vključno z izbirno določbo za pomoč pri pobiranju davkov, ki se lahko vključi v dvostranske konvencije in v skladu s katero se vsaka država strinja, da bo pomagala pri pobiranju davkov, ki jih zaračunava druga država; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj v celoti uporablja vzorčno konvencijo OECD o davku na dohodek in kapital, vključno z izbirno določbo za pomoč pri pobiranju davkov, ki se lahko vključi v dvostranske konvencije in v skladu s katero se vsaka država strinja, da bo pomagala pri pobiranju davkov, ki jih zaračunava druga država;

| 16. | vztraja, da mora boj proti nezakonitim finančnim tokovom temeljiti na sodelovanju in izmenjavi informacij o eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička na nesodelujoče davčne jurisdikcije in banke, vključno z bankami v državah v razvoju, ki uporabljajo načelo bančne tajnosti; poleg tega poziva vse države in jurisdikcije, ki še ne upoštevajo enotnih svetovnih standardov za samodejno izmenjavo informacij o računovodskih izkazih, naj te standarde začnejo upoštevati; |
| --- | --- |

16.

vztraja, da mora boj proti nezakonitim finančnim tokovom temeljiti na sodelovanju in izmenjavi informacij o eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička na nesodelujoče davčne jurisdikcije in banke, vključno z bankami v državah v razvoju, ki uporabljajo načelo bančne tajnosti; poleg tega poziva vse države in jurisdikcije, ki še ne upoštevajo enotnih svetovnih standardov za samodejno izmenjavo informacij o računovodskih izkazih, naj te standarde začnejo upoštevati;

| 17. | poziva k javni dostopnosti informacij o dejanskem lastništvu podjetij za vse gospodarske strukture, vključno s skladi, fundacijami in navideznimi družbami, ter ponovno poziva k javnem poročanju večnacionalnih družb po posameznih državah, da bi zaustavili erozijo davčne osnove in preusmerjanje dobička, na podlagi vzorcev skupine G-20 in OECD; trdi, da bi bilo treba dobiček, ki ga ustvarijo večnacionalne družbe, obdavčiti v državi, v kateri je ustvarjen; poleg tega meni, da bi morale biti davčne spodbude javno objavljene; |
| --- | --- |

17.

poziva k javni dostopnosti informacij o dejanskem lastništvu podjetij za vse gospodarske strukture, vključno s skladi, fundacijami in navideznimi družbami, ter ponovno poziva k javnem poročanju večnacionalnih družb po posameznih državah, da bi zaustavili erozijo davčne osnove in preusmerjanje dobička, na podlagi vzorcev skupine G-20 in OECD; trdi, da bi bilo treba dobiček, ki ga ustvarijo večnacionalne družbe, obdavčiti v državi, v kateri je ustvarjen; poleg tega meni, da bi morale biti davčne spodbude javno objavljene;

| 18. | opozarja, da sta sodelovanje in izmenjava informacij med različnimi obveščevalnimi službami ključna, zato poziva k okrepitvi regionalnega sodelovanja za skupno pripravo vzročnega sporazuma o izmenjavi davčnih podatkov, da se preprečijo zlorabe; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da sta sodelovanje in izmenjava informacij med različnimi obveščevalnimi službami ključna, zato poziva k okrepitvi regionalnega sodelovanja za skupno pripravo vzročnega sporazuma o izmenjavi davčnih podatkov, da se preprečijo zlorabe;

| 19. | priznava, da so številne države AKP v skladu s svojimi strategijami gospodarskega razvoja in diverzifikacije ter z namenom zakonito izkoristiti možnosti, ki jih ponuja globalizacija, kljub številnim oviram razvile ali razvijajo sektor finančnih storitev ter so zavezane k zagotavljanju polnega spoštovanja mednarodnih norm in standardov; |
| --- | --- |

19.

priznava, da so številne države AKP v skladu s svojimi strategijami gospodarskega razvoja in diverzifikacije ter z namenom zakonito izkoristiti možnosti, ki jih ponuja globalizacija, kljub številnim oviram razvile ali razvijajo sektor finančnih storitev ter so zavezane k zagotavljanju polnega spoštovanja mednarodnih norm in standardov;

| 20. | poziva finančna središča, vključno s finančnimi središči z ugodnimi davčnimi sistemi (offshore), ki imajo dokazano visoko stopnjo varovanja skrivnosti, naj sodelujejo v svetovnem boju proti nezakonitim finančnim tokovom in spoštujejo standarde preglednosti, dogovorjene na svetovni ravni, ter meni, da bi bilo treba razmisliti o sankcijah v primeru nesodelovanja, in sicer potem, ko so izčrpane vse možnosti dialoga in posvetovanja z zadevnimi državami in jurisdikcijami, ter na podlagi dobro opredeljenih in mednarodno sprejemljivih meril; |
| --- | --- |

20.

poziva finančna središča, vključno s finančnimi središči z ugodnimi davčnimi sistemi (offshore), ki imajo dokazano visoko stopnjo varovanja skrivnosti, naj sodelujejo v svetovnem boju proti nezakonitim finančnim tokovom in spoštujejo standarde preglednosti, dogovorjene na svetovni ravni, ter meni, da bi bilo treba razmisliti o sankcijah v primeru nesodelovanja, in sicer potem, ko so izčrpane vse možnosti dialoga in posvetovanja z zadevnimi državami in jurisdikcijami, ter na podlagi dobro opredeljenih in mednarodno sprejemljivih meril;

| 21. | poziva države AKP in države članice EU, naj javnosti zagotovijo dostop do informacij o proračunu države in lokalnih organov, da se prepreči preusmerjanje javnih sredstev v nezakonite finančne tokove; |
| --- | --- |

21.

poziva države AKP in države članice EU, naj javnosti zagotovijo dostop do informacij o proračunu države in lokalnih organov, da se prepreči preusmerjanje javnih sredstev v nezakonite finančne tokove;

| 22. | poziva države AKP, naj vzpostavijo mehanizem medsebojnih strokovnih pregledov, ki bo veljal tudi za boj proti nezakonitim finančnim tokovom; |
| --- | --- |

22.

poziva države AKP, naj vzpostavijo mehanizem medsebojnih strokovnih pregledov, ki bo veljal tudi za boj proti nezakonitim finančnim tokovom;

| 23. | opozarja, da je obdavčenje zanesljiv vir prihodkov v državah v razvoju, saj učinkoviti in pregledni davčni sistemi zagotavljajo nujna finančna sredstva za zagotavljanje dostopa do osnovnih javnih storitev in zmanjšujejo socialne neenakosti; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je obdavčenje zanesljiv vir prihodkov v državah v razvoju, saj učinkoviti in pregledni davčni sistemi zagotavljajo nujna finančna sredstva za zagotavljanje dostopa do osnovnih javnih storitev in zmanjšujejo socialne neenakosti;

| 24. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom, regionalnim organizacijam držav AKP ter Evropski investicijski banki. |
| --- | --- |

24.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom, regionalnim organizacijam držav AKP ter Evropski investicijski banki.

RESOLUCIJA (1)

o izzivih za družinsko kmetovanje in kmetijsko proizvodnjo majhnega obsega v državah AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Nairobiju (Kenija) od 19. do 21. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Nairobiju (Kenija) od 19. do 21. decembra 2016,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 28. junija 2007 o zmanjšanju revščine med malimi kmeti v državah AKP in z dne 27. novembra 2013 o družbenih in okoljskih posledicah pašništva v državah AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 28. junija 2007 o zmanjšanju revščine med malimi kmeti v državah AKP in z dne 27. novembra 2013 o družbenih in okoljskih posledicah pašništva v državah AKP,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (sporazum iz Cotonouja), zlasti členov 23 in 34, ter njegovih revizij, sprejetih v letih 2005 in 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (sporazum iz Cotonouja), zlasti členov 23 in 34, ter njegovih revizij, sprejetih v letih 2005 in 2010 (2),

| — | ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (3), z dne 11. decembra 2013 o pristopu EU k odpornosti in zmanjšanju tveganja nesreč v državah v razvoju: izkušnje s krizami prehranske varnosti (4), z dne 13. marca 2014 o vlogi premoženjskih pravic, lastnine in ustvarjanja bogastva pri izkoreninjenju revščine in spodbujanju trajnostnega razvoja v državah v razvoju (5), z dne 12. marca 2015 o Tanzaniji, zlasti o vprašanju prilaščanja zemljišč (6), in z dne 7. junija 2016 o novem zavezništvu za prehransko varnost in prehrano (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (3), z dne 11. decembra 2013 o pristopu EU k odpornosti in zmanjšanju tveganja nesreč v državah v razvoju: izkušnje s krizami prehranske varnosti (4), z dne 13. marca 2014 o vlogi premoženjskih pravic, lastnine in ustvarjanja bogastva pri izkoreninjenju revščine in spodbujanju trajnostnega razvoja v državah v razvoju (5), z dne 12. marca 2015 o Tanzaniji, zlasti o vprašanju prilaščanja zemljišč (6), in z dne 7. junija 2016 o novem zavezništvu za prehransko varnost in prehrano (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano, sprejetega 31. marca 2010 (8), in sklepov Sveta o okviru politike, sprejetih 10. maja 2010 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano, sprejetega 31. marca 2010 (8), in sklepov Sveta o okviru politike, sprejetih 10. maja 2010 (9),

| — | ob upoštevanju Sklepov Sveta o prehranski varnosti in zagotavljanju zadostne hranilne vrednosti živil v okviru zunanje pomoči, sprejetih 28. maja 2013 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepov Sveta o prehranski varnosti in zagotavljanju zadostne hranilne vrednosti živil v okviru zunanje pomoči, sprejetih 28. maja 2013 (10),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za prehrano z dne 3. julija 2014 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za prehrano z dne 3. julija 2014 (11),

| — | ob upoštevanju vrha Združenih narodov o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta, ki ga je Generalna skupščina sprejela dne 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj doleta 2030, in zlasti drugega od ciljev trajnostnega razvoja, ki so določeni v agendi, tj. odpraviti lakoto, zagotoviti prehransko varnost in boljšo prehrano ter spodbujati trajnostno kmetijstvo (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha Združenih narodov o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta, ki ga je Generalna skupščina sprejela dne 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj doleta 2030, in zlasti drugega od ciljev trajnostnega razvoja, ki so določeni v agendi, tj. odpraviti lakoto, zagotoviti prehransko varnost in boljšo prehrano ter spodbujati trajnostno kmetijstvo (12),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, sprejete 12. decembra 2015 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, sprejete 12. decembra 2015 (13),

| — | ob upoštevanju celostnega razvojnega programa za afriško kmetijstvo (CAADP), dogovorjenega v okviru Afriške Unije leta 2002 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celostnega razvojnega programa za afriško kmetijstvo (CAADP), dogovorjenega v okviru Afriške Unije leta 2002 (14),

| — | ob upoštevanju vrha voditeljev držav Afriške Unije, ki je potekal leta 2003 v Maputu (Mozambik) in na katerem so se vlade držav Afriške unije dogovorile, da bodo več kot 10 % vseh svojih odobrenih nacionalnih proračunskih sredstev vložile v kmetijski sektor (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha voditeljev držav Afriške Unije, ki je potekal leta 2003 v Maputu (Mozambik) in na katerem so se vlade držav Afriške unije dogovorile, da bodo več kot 10 % vseh svojih odobrenih nacionalnih proračunskih sredstev vložile v kmetijski sektor (15),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta Združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah z dne 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta Združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah z dne 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju mednarodnega leta družinskih kmetij (leto 2014), ki so ga razglasili Združeni narodi (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega leta družinskih kmetij (leto 2014), ki so ga razglasili Združeni narodi (16),

| — | ob upoštevanju dokumenta Afriške unije o okviru politike pašništva v Afriki: varstvo, zaščita in izboljšanje življenja, preživetja in pravic pašniških skupnosti, ki ga je konferenca afriških ministrov za kmetijstvo sprejela oktobra 2010 in je bil januarja 2011 potrjen na 18. rednem zasedanju izvršilnega sveta v Adis Abebi (Etiopija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Afriške unije o okviru politike pašništva v Afriki: varstvo, zaščita in izboljšanje življenja, preživetja in pravic pašniških skupnosti, ki ga je konferenca afriških ministrov za kmetijstvo sprejela oktobra 2010 in je bil januarja 2011 potrjen na 18. rednem zasedanju izvršilnega sveta v Adis Abebi (Etiopija),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (17),

| — | ob upoštevanju skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije julija 2012, na kateri je bilo leto 2014 razglašeno za leto kmetijstva in prehranske varnosti v Afriki (18), s čimer je bila obeležena deseta obletnica sprejetja CAADP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije julija 2012, na kateri je bilo leto 2014 razglašeno za leto kmetijstva in prehranske varnosti v Afriki (18), s čimer je bila obeležena deseta obletnica sprejetja CAADP,

| — | ob upoštevanju Milanskega pakta mest o prehranski politiki z dne 15. oktobra 2015, ki ga je pripravil milanski mestni svet in podpisalo 113 mest po vsem svetu, nato pa je bil posredovan generalnemu sekretarju Združenih narodov Ban Ki Munu, in ki pojasnjuje ključno vlogo mest pri oblikovanju politike na področju trajnostne hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Milanskega pakta mest o prehranski politiki z dne 15. oktobra 2015, ki ga je pripravil milanski mestni svet in podpisalo 113 mest po vsem svetu, nato pa je bil posredovan generalnemu sekretarju Združenih narodov Ban Ki Munu, in ki pojasnjuje ključno vlogo mest pri oblikovanju politike na področju trajnostne hrane,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Malaba o pospešitvi rasti in preoblikovanja kmetijstva za skupno blaginjo in boljše možnosti preživljanja, ki je bila sprejeta na vrhu voditeljev držav Afriške unije 27. junija 2014 v Malabu (Ekvatorialna Gvineja) in s katero so se vlade Afriške unije ponovno zavezale, da bodo kmetijstvu dodelile vsaj 10 % javnih sredstev (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Malaba o pospešitvi rasti in preoblikovanja kmetijstva za skupno blaginjo in boljše možnosti preživljanja, ki je bila sprejeta na vrhu voditeljev držav Afriške unije 27. junija 2014 v Malabu (Ekvatorialna Gvineja) in s katero so se vlade Afriške unije ponovno zavezale, da bodo kmetijstvu dodelile vsaj 10 % javnih sredstev (19),

| — | ob upoštevanju pobude skupine G8 za prehransko varnost, ki je bila sprejeta leta 2009 v L'Aquili (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude skupine G8 za prehransko varnost, ki je bila sprejeta leta 2009 v L'Aquili (20),

| — | ob upoštevanju okvira in smernic o zemljiški politiki v Afriki, ki so bili sprejeti na skupni konferenci ministrov za kmetijstvo, zemljišča in živinorejo aprila 2009 v Adis Abebi(Etiopija) (21), ter deklaracije o vprašanjih in izzivih v zvezi z zemljišči v Afriki (22), ki so jo sprejeli voditelji držav Afriške unije na vrhu v Sirti (Libija) julija 2009, da bi pozvali k učinkovitemu izvajanju okvira in smernic za zemljiško politiko v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira in smernic o zemljiški politiki v Afriki, ki so bili sprejeti na skupni konferenci ministrov za kmetijstvo, zemljišča in živinorejo aprila 2009 v Adis Abebi(Etiopija) (21), ter deklaracije o vprašanjih in izzivih v zvezi z zemljišči v Afriki (22), ki so jo sprejeli voditelji držav Afriške unije na vrhu v Sirti (Libija) julija 2009, da bi pozvali k učinkovitemu izvajanju okvira in smernic za zemljiško politiko v Afriki,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel o obsežnih naložbah v zemljišča v Afriki, ki so bila sprejeta na skupni konferenci ministrov za kmetijstvo, razvoj podeželja, ribištvo in akvakulturo iz držav Afriške unije, ki je potekala 1. in 2. maja 2014 v Adis Abebi (Etiopija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel o obsežnih naložbah v zemljišča v Afriki, ki so bila sprejeta na skupni konferenci ministrov za kmetijstvo, razvoj podeželja, ribištvo in akvakulturo iz držav Afriške unije, ki je potekala 1. in 2. maja 2014 v Adis Abebi (Etiopija),

| — | ob upoštevanju prostovoljnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) za podporo postopnemu uresničevanju pravice do ustrezne hrane v okviru zagotavljanja zanesljive preskrbe s hrano na nacionalni ravni iz leta 2004 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prostovoljnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) za podporo postopnemu uresničevanju pravice do ustrezne hrane v okviru zagotavljanja zanesljive preskrbe s hrano na nacionalni ravni iz leta 2004 (23),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk(CEDAW) iz leta 1979 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk(CEDAW) iz leta 1979 (24),

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1987 (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1987 (25),

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev iz leta 2007 (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev iz leta 2007 (26),

| — | ob upoštevanju osnovnih načel in smernic Združenih narodov o prisilnih izselitvah in razselitvah v povezavi z razvojem iz leta leta 2007 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnovnih načel in smernic Združenih narodov o prisilnih izselitvah in razselitvah v povezavi z razvojem iz leta leta 2007 (27),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je leta 2011 potrdil Svet ZN za človekove pravice (28), in smernic OECD za večnacionalne družbe, ki so bile posodobljene leta 2011 (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je leta 2011 potrdil Svet ZN za človekove pravice (28), in smernic OECD za večnacionalne družbe, ki so bile posodobljene leta 2011 (29),

| — | ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana iz leta 2011 (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana iz leta 2011 (30),

| — | ob upoštevanjuprostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje lastništva zemlje, ribištva in gozdov iz leta 2012 (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanjuprostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje lastništva zemlje, ribištva in gozdov iz leta 2012 (31),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin(Konvencija UPOV) iz leta 1991 (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin(Konvencija UPOV) iz leta 1991 (32),

| — | ob upoštevanju maastrichtskih načel o ekstrateritorialnih obveznostih držav na področju ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju maastrichtskih načel o ekstrateritorialnih obveznostih držav na področju ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic,

| — | ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo iz leta 2001 (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo iz leta 2001 (33),

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 in povezanega Kartagenskega protokola o biološki varnosti iz leta 2000 ter Nagojskega protokola o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe iz leta 2010 (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 in povezanega Kartagenskega protokola o biološki varnosti iz leta 2000 ter Nagojskega protokola o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe iz leta 2010 (34),

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | ker je priznavanje zemljiških pravic malih proizvajalcev ter zlasti domorodnih ljudstev, družinskih kmetov, žensk, živinorejcev in ribičev običajno pomanjkljivo, zaradi česar so izpostavljeni neustreznim prodajam zemljišč, razlastitvam brez privolitve ali pomanjkanju pravičnega nadomestila; |
| --- | --- |

A.

ker je priznavanje zemljiških pravic malih proizvajalcev ter zlasti domorodnih ljudstev, družinskih kmetov, žensk, živinorejcev in ribičev običajno pomanjkljivo, zaradi česar so izpostavljeni neustreznim prodajam zemljišč, razlastitvam brez privolitve ali pomanjkanju pravičnega nadomestila;

| B. | ker so negativni učinki prilaščanja zemljišč večji od njegovih prednosti; ker so bile naselbine požgane in uničene, da bi nosilci projektov pridobili prostor, razpoložljive lokacije za premestitev pa so pogosto zelo oddaljene od osrednjih poslovnih območij, zaradi česar so kmetje prisiljeni prebivati daleč stran od glavnega vira prihodkov; |
| --- | --- |

B.

ker so negativni učinki prilaščanja zemljišč večji od njegovih prednosti; ker so bile naselbine požgane in uničene, da bi nosilci projektov pridobili prostor, razpoložljive lokacije za premestitev pa so pogosto zelo oddaljene od osrednjih poslovnih območij, zaradi česar so kmetje prisiljeni prebivati daleč stran od glavnega vira prihodkov;

| C. | ker se v državah AKP neposredne dodelitve in zasebne naložbe v kmetijstvo majhnega obsega v zadnjih tridesetih letih zmanjšujejo, medtem ko se odvisnost držav z nizkimi prihodki od uvoza hrane povečuje, zaradi česar so občutljive na spremembe cen na mednarodnih trgih; |
| --- | --- |

C.

ker se v državah AKP neposredne dodelitve in zasebne naložbe v kmetijstvo majhnega obsega v zadnjih tridesetih letih zmanjšujejo, medtem ko se odvisnost držav z nizkimi prihodki od uvoza hrane povečuje, zaradi česar so občutljive na spremembe cen na mednarodnih trgih;

| D. | ker je povečanje kmetijske produktivnosti in prihodkov malih pridelovalcev ključno za zmanjševanje revščine v državah AKP s prispevanjem k prehranski varnosti in varnosti zaposlitve, kar vodi do manjšega poseganja v zemljiške pravice; |
| --- | --- |

D.

ker je povečanje kmetijske produktivnosti in prihodkov malih pridelovalcev ključno za zmanjševanje revščine v državah AKP s prispevanjem k prehranski varnosti in varnosti zaposlitve, kar vodi do manjšega poseganja v zemljiške pravice;

| E. | ker velika javno-zasebna partnerstva v kmetijstvu držav AKP zagotavljajo prevladujoč položaj velikim kmetijskim podjetjem, ki izključujejo lokalna podjetja; |
| --- | --- |

E.

ker velika javno-zasebna partnerstva v kmetijstvu držav AKP zagotavljajo prevladujoč položaj velikim kmetijskim podjetjem, ki izključujejo lokalna podjetja;

| F. | ker agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariški sporazum o podnebnih spremembah iz decembra 2015 poudarjata, da je treba razviti model kmetijstva, ki bo povečal odpornost in ustvaril trajnostne prehranske sisteme; |
| --- | --- |

F.

ker agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariški sporazum o podnebnih spremembah iz decembra 2015 poudarjata, da je treba razviti model kmetijstva, ki bo povečal odpornost in ustvaril trajnostne prehranske sisteme;

| G. | ker je bila zaradi krize v sektorju živil leta 2008 splošno priznana potreba po zagotavljanju podpore malim kmetov za proizvodnjo hrane za domače trge; |
| --- | --- |

G.

ker je bila zaradi krize v sektorju živil leta 2008 splošno priznana potreba po zagotavljanju podpore malim kmetov za proizvodnjo hrane za domače trge;

| H. | ker se je z začetkom izvajanja programov strukturnega prilagajanja v začetku 80-tih let prejšnjega stoletja razvilo na izvozu temelječe kmetijstvo, ki se je osredotočalo predvsem na pridelavo tržnih pridelkov za svetovne trge; ker je to zagotavljajo prednostni položaj za masovne, visoko kapitalizirane mehanske oblike proizvodnje, medtem ko je bilo kmetijstvo majhnega obsega sorazmerno zapostavljeno; |
| --- | --- |

H.

ker se je z začetkom izvajanja programov strukturnega prilagajanja v začetku 80-tih let prejšnjega stoletja razvilo na izvozu temelječe kmetijstvo, ki se je osredotočalo predvsem na pridelavo tržnih pridelkov za svetovne trge; ker je to zagotavljajo prednostni položaj za masovne, visoko kapitalizirane mehanske oblike proizvodnje, medtem ko je bilo kmetijstvo majhnega obsega sorazmerno zapostavljeno;

| I. | ker bodo mednarodni trgi v prihodnosti bolj nestanovitni; ker države ne bi smele tvegati pretirane odvisnosti od uvoza, temveč bi morale namesto tega vlagati predvsem v domačo proizvodnjo hrane, da bi povečale odpornost; |
| --- | --- |

I.

ker bodo mednarodni trgi v prihodnosti bolj nestanovitni; ker države ne bi smele tvegati pretirane odvisnosti od uvoza, temveč bi morale namesto tega vlagati predvsem v domačo proizvodnjo hrane, da bi povečale odpornost;

| J. | ker je namen tako imenovanih polov rasti privabiti mednarodne vlagatelje, tako da se zemljišča zagotovijo velikim zasebnim podjetjem, in ker se to ne bi smelo izvajati na račun družinskih kmetov; |
| --- | --- |

J.

ker je namen tako imenovanih polov rasti privabiti mednarodne vlagatelje, tako da se zemljišča zagotovijo velikim zasebnim podjetjem, in ker se to ne bi smelo izvajati na račun družinskih kmetov;

| K. | ker je preživetje kmetov v Afriki v 90 odstotkih povezano s pravico kmetov, da prosto pridelujejo, izmenjujejo in prodajajo semena, raznovrstnost semen pa je izjemno pomembna za odpornost kmetijstva na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

K.

ker je preživetje kmetov v Afriki v 90 odstotkih povezano s pravico kmetov, da prosto pridelujejo, izmenjujejo in prodajajo semena, raznovrstnost semen pa je izjemno pomembna za odpornost kmetijstva na podnebne spremembe;

| L. | ker so družinski in mali kmetje dokazali, da so sposobni zagotavljati raznolike proizvode, tudi v živinoreji in ribištvu, ter trajnostno povečati proizvodnjo hrane s kmetijsko-ekološkimi praksami; |
| --- | --- |

L.

ker so družinski in mali kmetje dokazali, da so sposobni zagotavljati raznolike proizvode, tudi v živinoreji in ribištvu, ter trajnostno povečati proizvodnjo hrane s kmetijsko-ekološkimi praksami;

| M. | ker lahko monokulture povečajo odvisnost od kemičnih gnojil in pesticidov ter povzročijo obsežno degradacijo tal in prispevajo k podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

M.

ker lahko monokulture povečajo odvisnost od kemičnih gnojil in pesticidov ter povzročijo obsežno degradacijo tal in prispevajo k podnebnim spremembam;

| N. | ker masovno kmetijstvo v Afriki ustvari najmanj 14 % skupnih letnih emisij toplogrednih plinov, večinoma zaradi uporabe dušikovih gnojil, zaradi česar je Afrika od leta 2000 tretja največja onesnaževalka (35); |
| --- | --- |

N.

ker masovno kmetijstvo v Afriki ustvari najmanj 14 % skupnih letnih emisij toplogrednih plinov, večinoma zaradi uporabe dušikovih gnojil, zaradi česar je Afrika od leta 2000 tretja največja onesnaževalka (35);

| O. | ker sta spol in usposabljanje zelo pomembni razsežnosti naložb v kmetijstvo v državah AKP; ker je krepitev vloge žensk v kmetijstvu majhnega obsega kot dejavnih in usposobljenih akterk sprememb ključna za gospodarski razvoj sektorja; ker so ženske s podeželja že dolgo diskriminirane, kar zadeva dostop do različnih proizvodnih virov, vključno z zemljišči, posojili, surovinami in storitvami; |
| --- | --- |

O.

ker sta spol in usposabljanje zelo pomembni razsežnosti naložb v kmetijstvo v državah AKP; ker je krepitev vloge žensk v kmetijstvu majhnega obsega kot dejavnih in usposobljenih akterk sprememb ključna za gospodarski razvoj sektorja; ker so ženske s podeželja že dolgo diskriminirane, kar zadeva dostop do različnih proizvodnih virov, vključno z zemljišči, posojili, surovinami in storitvami;

| P. | ker FAO ocenjuje, da je bilo po svetu izgubljenih približno 75 % genske raznovrstnosti rastlin; ker obsežna genska erozija povečuje našo občutljivost na podnebne spremembe ter na pojav novih škodljivih organizmov in bolezni; |
| --- | --- |

P.

ker FAO ocenjuje, da je bilo po svetu izgubljenih približno 75 % genske raznovrstnosti rastlin; ker obsežna genska erozija povečuje našo občutljivost na podnebne spremembe ter na pojav novih škodljivih organizmov in bolezni;

| Q. | ker so nadzor, lastništvo in cenovna dostopnost semen ključni za odpornost revnih kmetov v zvezi s prehransko varnostjo; |
| --- | --- |

Q.

ker so nadzor, lastništvo in cenovna dostopnost semen ključni za odpornost revnih kmetov v zvezi s prehransko varnostjo;

| R. | ker družinske kmetije pogosto dosegajo večjo produktivnost v smislu zemljišč kot večje kmetije in zaposlujejo več delavcev na hektar kot njihovi večji konkurenti; |
| --- | --- |

R.

ker družinske kmetije pogosto dosegajo večjo produktivnost v smislu zemljišč kot večje kmetije in zaposlujejo več delavcev na hektar kot njihovi večji konkurenti;

| S. | ker dostop do vode za kmete v Afriki predstavlja veliko težavo; ker bi se lahko s podporo malim kmetom pri namakanju, in sicer v obliki financiranja in tehnične pomoči, znatno izboljšali produktivnost in prihodki, saj dostop do vode zagotavlja priložnost za lokalni razvoj; |
| --- | --- |

S.

ker dostop do vode za kmete v Afriki predstavlja veliko težavo; ker bi se lahko s podporo malim kmetom pri namakanju, in sicer v obliki financiranja in tehnične pomoči, znatno izboljšali produktivnost in prihodki, saj dostop do vode zagotavlja priložnost za lokalni razvoj;

| T. | ker so številni mali kmetje in podeželske skupnosti zvesti tradicionalnim praksam in svoj vnos beljakovin še vedno dopolnjujejo z mesom živali, ujetih v divjini (mesom divjih živali, ang. bushmeat); ker je vse bolj jasno, da je to netrajnostno; |
| --- | --- |

T.

ker so številni mali kmetje in podeželske skupnosti zvesti tradicionalnim praksam in svoj vnos beljakovin še vedno dopolnjujejo z mesom živali, ujetih v divjini (mesom divjih živali, ang. bushmeat); ker je vse bolj jasno, da je to netrajnostno;

| U. | ker družinsko kmetovanje in mali kmetje vplivajo na gospodarski, politični in družbeno-kulturni razvoj držav v razvoju, kar neposredno vpliva na proces oblikovanja državnih struktur; ker bi lahko neuspešen proces oblikovanja državnih struktur povzročil politično nestabilnost, socialne nemire, nepravičnost in družbeno-kulturno stagnacijo ter posledično nestabilne države; |
| --- | --- |

U.

ker družinsko kmetovanje in mali kmetje vplivajo na gospodarski, politični in družbeno-kulturni razvoj držav v razvoju, kar neposredno vpliva na proces oblikovanja državnih struktur; ker bi lahko neuspešen proces oblikovanja državnih struktur povzročil politično nestabilnost, socialne nemire, nepravičnost in družbeno-kulturno stagnacijo ter posledično nestabilne države;

| V. | ker so družinske kmetije glavni vir medgeneracijske solidarnosti ter družbene in okoljske odgovornosti, s čimer spodbujajo trajnostni razvoj tudi v najrevnejših regijah; |
| --- | --- |

V.

ker so družinske kmetije glavni vir medgeneracijske solidarnosti ter družbene in okoljske odgovornosti, s čimer spodbujajo trajnostni razvoj tudi v najrevnejših regijah;

| W. | ker je svetovno prebivalstvo, tj. približno 7,2 milijarde ljudi, odvisno od kmetijskih proizvodnih sistemov, ki jih predstavlja več kot 570 milijonov kmetij po vsem svetu; ker kmetijstvo majhnega obsega predstavlja večino kmetijskih sistemov v svetu; ker ima v svetovnem merilu 73 % kmetov manj kot 1 ha zemlje in 85 % kmetov manj kot 2 ha zemlje; ker mali kmetje prispevajo velik delež v kmetijski proizvodnji v državah v razvoju ter imajo ključno vlogo pri prehranski varnosti, gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest in zmanjševanju revščine; |
| --- | --- |

W.

ker je svetovno prebivalstvo, tj. približno 7,2 milijarde ljudi, odvisno od kmetijskih proizvodnih sistemov, ki jih predstavlja več kot 570 milijonov kmetij po vsem svetu; ker kmetijstvo majhnega obsega predstavlja večino kmetijskih sistemov v svetu; ker ima v svetovnem merilu 73 % kmetov manj kot 1 ha zemlje in 85 % kmetov manj kot 2 ha zemlje; ker mali kmetje prispevajo velik delež v kmetijski proizvodnji v državah v razvoju ter imajo ključno vlogo pri prehranski varnosti, gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest in zmanjševanju revščine;

| X. | ker pomanjkanje okolju prilagojenih politik, ki bi bile primerne za razmere v posameznih državah AKP in bi podpirale družinske in male kmete, da bi ti lahko razvijali samozadostne in trajnostne kmetijske prakse, še povečuje različne in zahtevne izzive, s katerimi se ti kmetje spopadajo; |
| --- | --- |

X.

ker pomanjkanje okolju prilagojenih politik, ki bi bile primerne za razmere v posameznih državah AKP in bi podpirale družinske in male kmete, da bi ti lahko razvijali samozadostne in trajnostne kmetijske prakse, še povečuje različne in zahtevne izzive, s katerimi se ti kmetje spopadajo;

| Y. | ker so inovacije v kmetijskem sektorju ključni dejavnik pri povečevanju učinkovitosti delovne sile in rabe zemljišč, kar družinam, ki imajo v lasti kmetije in jih vodijo, omogoča, da se izognejo revščini in dosežejo blaginjo; |
| --- | --- |

Y.

ker so inovacije v kmetijskem sektorju ključni dejavnik pri povečevanju učinkovitosti delovne sile in rabe zemljišč, kar družinam, ki imajo v lasti kmetije in jih vodijo, omogoča, da se izognejo revščini in dosežejo blaginjo;

| Z. | ker je razvoj tega sektorja med drugim oviran zaradi pomanjkanja ustreznih lokalnih raziskav v kmetijstvu, svetovalnih storitev na podeželju in usposabljanja za pomoč družinskim in malim kmetom; |
| --- | --- |

Z.

ker je razvoj tega sektorja med drugim oviran zaradi pomanjkanja ustreznih lokalnih raziskav v kmetijstvu, svetovalnih storitev na podeželju in usposabljanja za pomoč družinskim in malim kmetom;

| AA. | ker so družinske kmetije pogosto edina možnost za mlade, da se zaposlijo ter pridobijo znanje in spretnosti; |
| --- | --- |

AA.

ker so družinske kmetije pogosto edina možnost za mlade, da se zaposlijo ter pridobijo znanje in spretnosti;

| 1. | poziva vlade in donatorje, naj začasno ustavijo ali pregledajo izvajanje vseh politik in projektov, ki neposredno spodbujajo in omogočajo prilaščanje zemljišč ali posredno povečujejo pritisk na zemljišča in naravne vire ter lahko povzročijo resne kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

poziva vlade in donatorje, naj začasno ustavijo ali pregledajo izvajanje vseh politik in projektov, ki neposredno spodbujajo in omogočajo prilaščanje zemljišč ali posredno povečujejo pritisk na zemljišča in naravne vire ter lahko povzročijo resne kršitve človekovih pravic;

| 2. | opozarja, da cilji trajnostnega razvoja vključujejo cilj spodbujanja trajnostnega kmetijstva, ki bi ga bilo treba doseči do leta 2030; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da cilji trajnostnega razvoja vključujejo cilj spodbujanja trajnostnega kmetijstva, ki bi ga bilo treba doseči do leta 2030;

| 3. | poziva države članice EU, naj oblikujejo resnična orodja za trajnostni razvoj in instrumente, kot so metode gojenja, ki temeljijo na dobri praksi, za podpiranje družinskega kmetovanja in lokalnih gospodarstev v podsaharski Afriki, pri čemer želi spomniti, da družinski in mali kmetje proizvedejo približno 80 % hrane v svetu ter zagotavljajo več kot 60 % delovnih mest v državah AKP; poudarja, da so prihodki v kmetijstvu majhnega obsega odvisni predvsem od pridelka; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice EU, naj oblikujejo resnična orodja za trajnostni razvoj in instrumente, kot so metode gojenja, ki temeljijo na dobri praksi, za podpiranje družinskega kmetovanja in lokalnih gospodarstev v podsaharski Afriki, pri čemer želi spomniti, da družinski in mali kmetje proizvedejo približno 80 % hrane v svetu ter zagotavljajo več kot 60 % delovnih mest v državah AKP; poudarja, da so prihodki v kmetijstvu majhnega obsega odvisni predvsem od pridelka;

| 4. | poziva EU, njene države članice in države AKP, naj spodbujajo sodelovanje družinskih kmetij v programih za podporo inovacij ter širšo uporabo obstoječih tehnologij in praks; ugotavlja, da bi bilo treba pri razvoju, prilagajanju in uporabi novih tehnologij in načinov upravljanja kmetij upoštevati posebno strukturo družinskega kmetovanja v posameznih državah, kot priporoča FAO v svojem poročilu z naslovom State of Food and Agriculture – Innovation in Family Farming (Stanje na področju hrane in kmetijstva – inovacije v družinskem kmetovanju); |
| --- | --- |

4.

poziva EU, njene države članice in države AKP, naj spodbujajo sodelovanje družinskih kmetij v programih za podporo inovacij ter širšo uporabo obstoječih tehnologij in praks; ugotavlja, da bi bilo treba pri razvoju, prilagajanju in uporabi novih tehnologij in načinov upravljanja kmetij upoštevati posebno strukturo družinskega kmetovanja v posameznih državah, kot priporoča FAO v svojem poročilu z naslovom State of Food and Agriculture – Innovation in Family Farming (Stanje na področju hrane in kmetijstva – inovacije v družinskem kmetovanju);

| 5. | poudarja, da kmetijstvo majhnega obsega predstavlja več kot 80 % kmetijske proizvodnje v svetu ter ima pomembno vlogo pri prehranski varnosti, zmanjševanju revščine in trajnostnemu upravljanju naravnih virov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da kmetijstvo majhnega obsega predstavlja več kot 80 % kmetijske proizvodnje v svetu ter ima pomembno vlogo pri prehranski varnosti, zmanjševanju revščine in trajnostnemu upravljanju naravnih virov;

| 6. | poziva države AKP, naj naredijo več za to, da bi mlade spodbudile k podpiranju družinskega kmetovanja; |
| --- | --- |

6.

poziva države AKP, naj naredijo več za to, da bi mlade spodbudile k podpiranju družinskega kmetovanja;

| 7. | ugotavlja, da starajoče se kmečko prebivalstvo, omejen dostop do socialnega varstva, sredstev, finančnih storitev, trgov in učinkovitih storitev svetovanja ter slaba organiziranost kmetov močno ovirajo razvoj kmetijstva majhnega obsega in omejujejo možnosti za zaposlovanje mladih v kmetijstvu; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da starajoče se kmečko prebivalstvo, omejen dostop do socialnega varstva, sredstev, finančnih storitev, trgov in učinkovitih storitev svetovanja ter slaba organiziranost kmetov močno ovirajo razvoj kmetijstva majhnega obsega in omejujejo možnosti za zaposlovanje mladih v kmetijstvu;

| 8. | opozarja, da lahko imata družinsko kmetovanje in kmetijstvo majhnega obsega kljub številnim oviram, s katerimi se srečujeta, pomembno vlogo pri prehranski varnosti, gospodarski rasti in zmanjševanju revščine ter lahko ustvarjata dostojna delovna mesta za ženske in moške na podeželju; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da lahko imata družinsko kmetovanje in kmetijstvo majhnega obsega kljub številnim oviram, s katerimi se srečujeta, pomembno vlogo pri prehranski varnosti, gospodarski rasti in zmanjševanju revščine ter lahko ustvarjata dostojna delovna mesta za ženske in moške na podeželju;

| 9. | poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da bodo vlagatelji s sedežem v EU spoštovali pravice lokalnih skupnosti in potrebe malih kmetij z učinkovitim izvajanjem mednarodnih standardov, ki urejajo odgovorne naložbe v kmetijstvo, vključno z okvirom in smernicami Afriške unije za zemljiško politiko v Afriki in njenimi vodilnimi načeli o obsežnih naložbah v kmetijska zemljišča v Afriki, ter upoštevali vodilna načela o podjetništvu in človekovih pravicah ter smernice OECD za večnacionalne družbe; |
| --- | --- |

9.

poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da bodo vlagatelji s sedežem v EU spoštovali pravice lokalnih skupnosti in potrebe malih kmetij z učinkovitim izvajanjem mednarodnih standardov, ki urejajo odgovorne naložbe v kmetijstvo, vključno z okvirom in smernicami Afriške unije za zemljiško politiko v Afriki in njenimi vodilnimi načeli o obsežnih naložbah v kmetijska zemljišča v Afriki, ter upoštevali vodilna načela o podjetništvu in človekovih pravicah ter smernice OECD za večnacionalne družbe;

| 10. | poudarja, da je podpora potrebna ne le za male kmete, ampak tudi za mala in srednja podjetja na podeželju, ki kupujejo proizvode od malih kmetov in jim dobavljajo blago; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je podpora potrebna ne le za male kmete, ampak tudi za mala in srednja podjetja na podeželju, ki kupujejo proizvode od malih kmetov in jim dobavljajo blago;

| 11. | opozarja na pomen močnega in dinamičnega sektorja storitev, ki povezuje kmetijstvo majhnega obsega s širšimi trgi, da se malim kmetom omogoči, da izpopolnijo svoje poslovanje in se razvijajo; |
| --- | --- |

11.

opozarja na pomen močnega in dinamičnega sektorja storitev, ki povezuje kmetijstvo majhnega obsega s širšimi trgi, da se malim kmetom omogoči, da izpopolnijo svoje poslovanje in se razvijajo;

| 12. | opozarja, da odkritje velikega vodonosnika v Keniji leta 2013 kaže, da Afrika še zdaleč ni suha celina, temveč je bogata z vodnimi viri; poudarja, da težavo za kmete predstavlja dostop do teh virov in da je samo približno 6 % obdelovalnih površin opremljenih za namakanje, zaradi česar se več milijonov ljudi zanaša na kmetijstvo, ki je odvisno od dežja; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da odkritje velikega vodonosnika v Keniji leta 2013 kaže, da Afrika še zdaleč ni suha celina, temveč je bogata z vodnimi viri; poudarja, da težavo za kmete predstavlja dostop do teh virov in da je samo približno 6 % obdelovalnih površin opremljenih za namakanje, zaradi česar se več milijonov ljudi zanaša na kmetijstvo, ki je odvisno od dežja;

| 13. | opozarja, da dostop do vode za kmete v Afriki predstavlja veliko težavo in priložnost za lokalni razvoj, ter poudarja, da je druga ovira pomanjkanje podrobnega hidrometeorološkega načrta za Afriko kot celoto; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da dostop do vode za kmete v Afriki predstavlja veliko težavo in priložnost za lokalni razvoj, ter poudarja, da je druga ovira pomanjkanje podrobnega hidrometeorološkega načrta za Afriko kot celoto;

| 14. | poudarja, da je treba najti način za izvedbo hidrometeorološkega načrta in objaviti pridobljene informacije ali jih dati na voljo malim kmetom, saj bi to bistveno spremenilo kmetijsko krajino in kmetijsko ekonomiko; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba najti način za izvedbo hidrometeorološkega načrta in objaviti pridobljene informacije ali jih dati na voljo malim kmetom, saj bi to bistveno spremenilo kmetijsko krajino in kmetijsko ekonomiko;

| 15. | opozarja, da rast kmetijstva na lokalni ravni kmetom omogoča ustvariti več kapitala, ki ga lahko ponovno vlagajo lokalno, s čimer krepijo zmogljivost in učinkovitost ter povečujejo donosnost; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da rast kmetijstva na lokalni ravni kmetom omogoča ustvariti več kapitala, ki ga lahko ponovno vlagajo lokalno, s čimer krepijo zmogljivost in učinkovitost ter povečujejo donosnost;

| 16. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da številni zemljiški posli kršijo načela svobodne privolitve vključenih skupnosti po predhodni seznanitvi; zlasti poudarja, da postopek odločanja v okviru sodelovanja novega zavezništva za prehransko varnost in prehrano (NAFSN) ne vključuje vseh deležnikov, zlasti malih kmetov; |
| --- | --- |

16.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da številni zemljiški posli kršijo načela svobodne privolitve vključenih skupnosti po predhodni seznanitvi; zlasti poudarja, da postopek odločanja v okviru sodelovanja novega zavezništva za prehransko varnost in prehrano (NAFSN) ne vključuje vseh deležnikov, zlasti malih kmetov;

| 17. | poudarja, da je treba ponovno začeti javne naložbe v kmetijstvo držav AKP in dati prednost naložbam v pospeševanje kmetijstva, vključno z ozaveščanjem o ekološkem kmetovanju, v skladu s sklepi mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), priporočili posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do hrane in cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba ponovno začeti javne naložbe v kmetijstvo držav AKP in dati prednost naložbam v pospeševanje kmetijstva, vključno z ozaveščanjem o ekološkem kmetovanju, v skladu s sklepi mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), priporočili posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do hrane in cilji trajnostnega razvoja;

| 18. | opaža, da se politike naložb v kmetijstvo večinoma osredotočajo na obsežno pridobivanje zemljišč in kmetijstvo, usmerjeno v izvoz, ki ni povezano z lokalnimi gospodarstvi; zato poziva tudi k spodbujanju ekološkega kmetovanja v državah AKP; opozarja, da sta za večino afriškega prebivalstva dostop do zemljišč in lastništvo posesti ključna za uresničevanje pravice do hrane; poziva afriške države, naj priznajo vse zakonite pravice do zemlje, vključno z neformalnimi, domorodnimi in običajnimi pravicami do lastništva posesti, podpirajo družinsko kmetovanje in kmetijstvo majhnega obsega ter se borijo proti prilaščanju zemljišč; |
| --- | --- |

18.

opaža, da se politike naložb v kmetijstvo večinoma osredotočajo na obsežno pridobivanje zemljišč in kmetijstvo, usmerjeno v izvoz, ki ni povezano z lokalnimi gospodarstvi; zato poziva tudi k spodbujanju ekološkega kmetovanja v državah AKP; opozarja, da sta za večino afriškega prebivalstva dostop do zemljišč in lastništvo posesti ključna za uresničevanje pravice do hrane; poziva afriške države, naj priznajo vse zakonite pravice do zemlje, vključno z neformalnimi, domorodnimi in običajnimi pravicami do lastništva posesti, podpirajo družinsko kmetovanje in kmetijstvo majhnega obsega ter se borijo proti prilaščanju zemljišč;

| 19. | poudarja, da bi bilo treba pravice uporabnikov, ki izhajajo iz običajnega lastništva posesti, kot so pravice živinorejcev, priznati in zaščititi s pravnim sistemom, v skladu z določbami in sklepi Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi bilo treba pravice uporabnikov, ki izhajajo iz običajnega lastništva posesti, kot so pravice živinorejcev, priznati in zaščititi s pravnim sistemom, v skladu z določbami in sklepi Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev;

| 20. | opozarja, da smernice FAO o lastništvu posesti, vključno s smernicami o pašništvu, priporočajo varen dostop do zemljišč; poziva EU, naj na lastno pobudo sledi in spremlja zemljiške posle, ki vključujejo akterje EU; poudarja, da bi morala zasebna podjetja, vključena v javno-zasebna partnerstva, kot je mreža NAFSN, odgovarjati za svoja dejanja; zato poziva člane mreže NAFSN, naj vzpostavijo strog mehanizem za nadzor in odgovornost, vključno s pravnimi sredstvi za lokalno prebivalstvo in skupnosti, na katere vplivajo zemljiški posli; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da smernice FAO o lastništvu posesti, vključno s smernicami o pašništvu, priporočajo varen dostop do zemljišč; poziva EU, naj na lastno pobudo sledi in spremlja zemljiške posle, ki vključujejo akterje EU; poudarja, da bi morala zasebna podjetja, vključena v javno-zasebna partnerstva, kot je mreža NAFSN, odgovarjati za svoja dejanja; zato poziva člane mreže NAFSN, naj vzpostavijo strog mehanizem za nadzor in odgovornost, vključno s pravnimi sredstvi za lokalno prebivalstvo in skupnosti, na katere vplivajo zemljiški posli;

| 21. | poziva vlade in agencije, naj spremljajo uživanje beljakovin iz mesa prostoživečih živali in načrtujejo njihovo nadomestitev, preden bo ekosistemu povzročena nepopravljiva škoda; |
| --- | --- |

21.

poziva vlade in agencije, naj spremljajo uživanje beljakovin iz mesa prostoživečih živali in načrtujejo njihovo nadomestitev, preden bo ekosistemu povzročena nepopravljiva škoda;

| 22. | opozarja, da je preživetje kmetov v Afriki v 90 odstotkih povezano s pravico, da prosto pridelujejo, izmenjujejo in prodajajo semena, in da je ta pravica zelo pomembna v vseh državah AKP ter da je raznovrstnost semen ključna za povečanje odpornosti kmetijstva na podnebne spremembe; obžaluje zahteve podjetij za okrepitev žlahtniteljskih pravic v skladu z mednarodno konvencijo iz leta 1991, s katero je bila ustanovljena Zveza za varstvo novih sort rastlin in ki prepoveduje večino takih neformalnih ureditev; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da je preživetje kmetov v Afriki v 90 odstotkih povezano s pravico, da prosto pridelujejo, izmenjujejo in prodajajo semena, in da je ta pravica zelo pomembna v vseh državah AKP ter da je raznovrstnost semen ključna za povečanje odpornosti kmetijstva na podnebne spremembe; obžaluje zahteve podjetij za okrepitev žlahtniteljskih pravic v skladu z mednarodno konvencijo iz leta 1991, s katero je bila ustanovljena Zveza za varstvo novih sort rastlin in ki prepoveduje večino takih neformalnih ureditev;

| 23. | ugotavlja, da se lahko z uvedbo in širjenjem certificiranih semen v Afriki, poleg povečanja produktivnosti zemljišč in donosa pridelkov, poveča tudi tveganje odvisnosti in zadolženosti malih kmetov; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da se lahko z uvedbo in širjenjem certificiranih semen v Afriki, poleg povečanja produktivnosti zemljišč in donosa pridelkov, poveča tudi tveganje odvisnosti in zadolženosti malih kmetov;

| 24. | poudarja, da je prosti pretok blaga in storitev v Evropi spodbudil proizvodnjo hrane in okrepil prehransko varnost; v zvezi s tem poudarja pomen regionalnih prostotrgovinskih sporazumov in zanesljive infrastrukture, ki malim in družinskim kmetom omogoča, da presežejo meje svojih lokalnih trgov; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je prosti pretok blaga in storitev v Evropi spodbudil proizvodnjo hrane in okrepil prehransko varnost; v zvezi s tem poudarja pomen regionalnih prostotrgovinskih sporazumov in zanesljive infrastrukture, ki malim in družinskim kmetom omogoča, da presežejo meje svojih lokalnih trgov;

| 25. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo zaveze v zvezi s pravicami kmetov, ki jih je sprejela EU v Mednarodni pogodbi o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, izražale s tehnično podporo in finančno pomočjo za oblikovanje politike o semenih; poziva EU, naj podpira pravice intelektualne lastnine, ki izboljšujejo razvoj lokalno prilagojenih sort semen in semen, shranjenih na kmetijah; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo zaveze v zvezi s pravicami kmetov, ki jih je sprejela EU v Mednarodni pogodbi o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, izražale s tehnično podporo in finančno pomočjo za oblikovanje politike o semenih; poziva EU, naj podpira pravice intelektualne lastnine, ki izboljšujejo razvoj lokalno prilagojenih sort semen in semen, shranjenih na kmetijah;

| 26. | poziva države članice skupine G8, naj ne podpirajo gensko spremenjenih kmetijskih rastlin v državah AKP; opozarja, da afriški vzorčni zakon o biološki varnosti določa visoko referenčno merilo za biološko varnost; meni, da bi bilo treba v skladu s tem merilom zagotoviti vso pomoč tujih donatorjev za razvoj biološke varnosti na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice skupine G8, naj ne podpirajo gensko spremenjenih kmetijskih rastlin v državah AKP; opozarja, da afriški vzorčni zakon o biološki varnosti določa visoko referenčno merilo za biološko varnost; meni, da bi bilo treba v skladu s tem merilom zagotoviti vso pomoč tujih donatorjev za razvoj biološke varnosti na nacionalni in regionalni ravni;

| 27. | poziva vlade držav AKP, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da podprejo družinsko kmetovanje in male kmete, pri čemer poudarja, da je treba oblikovati politike, ki spodbujajo socialno pravičnost, razviti samozadostne in trajnostne načine kmetovanja, pripraviti razmeram prilagojene politike, primerne za posamezne države AKP, ter spodbujati ustrezne raziskave v kmetijstvu, svetovalne storitve na podeželju in usposabljanje, pa tudi drugo ustrezno tehnično in finančno podporo; |
| --- | --- |

27.

poziva vlade držav AKP, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da podprejo družinsko kmetovanje in male kmete, pri čemer poudarja, da je treba oblikovati politike, ki spodbujajo socialno pravičnost, razviti samozadostne in trajnostne načine kmetovanja, pripraviti razmeram prilagojene politike, primerne za posamezne države AKP, ter spodbujati ustrezne raziskave v kmetijstvu, svetovalne storitve na podeželju in usposabljanje, pa tudi drugo ustrezno tehnično in finančno podporo;

| 28. | poudarja, da je pomembno podpirati in spodbujati vključevanje kmetovalk v postopke odločanja, saj v številnih državah AKP nosijo glavni del odgovornosti za skrb za svoje družine in hkrati opravijo večino dela v samooskrbnem kmetijstvu; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je pomembno podpirati in spodbujati vključevanje kmetovalk v postopke odločanja, saj v številnih državah AKP nosijo glavni del odgovornosti za skrb za svoje družine in hkrati opravijo večino dela v samooskrbnem kmetijstvu;

| 29. | opozarja na težave, s katerimi se spopadajo kmetovalke pri pridobivanju kapitala in dostopa to kmetijskih zemljišč; ugotavlja, da je lažji dostop do naložbenega kapitala predpogoj za izboljšanje socialno-ekonomskega položaja žensk, in v zvezi s tem poziva k zagotovitvi dostopa žensk do virov financiranja in posebnih ukrepov za usposabljanje, ki lahko omogočijo spodbujanje, podpiranje in olajšanje takega dostopa; |
| --- | --- |

29.

opozarja na težave, s katerimi se spopadajo kmetovalke pri pridobivanju kapitala in dostopa to kmetijskih zemljišč; ugotavlja, da je lažji dostop do naložbenega kapitala predpogoj za izboljšanje socialno-ekonomskega položaja žensk, in v zvezi s tem poziva k zagotovitvi dostopa žensk do virov financiranja in posebnih ukrepov za usposabljanje, ki lahko omogočijo spodbujanje, podpiranje in olajšanje takega dostopa;

| 30. | ugotavlja, da je treba izboljšati socialno varnost in pravno priznavanje kmetovalk, zlasti kar zadeva naziv in pravico do dedovanja ali zapuščine, da se jim zagotovijo enake pravice kot moškim; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je treba izboljšati socialno varnost in pravno priznavanje kmetovalk, zlasti kar zadeva naziv in pravico do dedovanja ali zapuščine, da se jim zagotovijo enake pravice kot moškim;

| 31. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom držav AKP in državam članicam EU ter regionalnim organizacijam držav AKP. |
| --- | --- |

31.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom držav AKP in državam članicam EU ter regionalnim organizacijam držav AKP.

RESOLUCIJA (36)

o posledicah orkana Matthew na Haitiju

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Nairobiju (Kenija) od 19. do 21. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Nairobiju (Kenija) od 19. do 21. decembra 2016,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju izjav komisarja EU za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Christosa Stylianidesa o posledicah orkana Matthew na Haitiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav komisarja EU za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Christosa Stylianidesa o posledicah orkana Matthew na Haitiju,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 31. avgusta 2016 o misiji Združenih narodov za stabilizacijo na Haitiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 31. avgusta 2016 o misiji Združenih narodov za stabilizacijo na Haitiju,

| — | ob upoštevanju izjave koordinatorja Združenih narodov za nujno pomoč Stephena O'Briena z dne 9. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave koordinatorja Združenih narodov za nujno pomoč Stephena O'Briena z dne 9. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju izjave njegove ekselence, predsednika Generalne skupščine Združenih narodov Petra Thomsona o humanitarnih razmerah na Haitiju z dne 10. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave njegove ekselence, predsednika Generalne skupščine Združenih narodov Petra Thomsona o humanitarnih razmerah na Haitiju z dne 10. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju napovedi namestnika generalnega sekretarja Združenih narodov Jana Eliassona, da bo v okviru načrta ukrepov za spopadanje s kolero na Haitiju vzpostavljen večpartnerski skrbniški sklad, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju napovedi namestnika generalnega sekretarja Združenih narodov Jana Eliassona, da bo v okviru načrta ukrepov za spopadanje s kolero na Haitiju vzpostavljen večpartnerski skrbniški sklad,

| — | ob upoštevanju izjave njegove ekselence, generalnega sekretarja skupine držav AKP dr. Patricka I. Gomesa s 43. zasedanja parlamentarne skupščine držav AKP 12. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave njegove ekselence, generalnega sekretarja skupine držav AKP dr. Patricka I. Gomesa s 43. zasedanja parlamentarne skupščine držav AKP 12. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju skupne strategije za partnerstvo med Karibi in EU, sprejete novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije za partnerstvo med Karibi in EU, sprejete novembra 2012,

| — | ob upoštevanju hitre ocene prehranske varnosti po orkanu Matthew, ki sta jo objavila CNSA in FAO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju hitre ocene prehranske varnosti po orkanu Matthew, ki sta jo objavila CNSA in FAO,

| — | ob upoštevanju misije Združenih narodov za stabilizacijo na Haitiju (MINUSTAH), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije Združenih narodov za stabilizacijo na Haitiju (MINUSTAH),

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Cotonouja,

| A. | ker je orkan Matthew 4. oktobra 2016 močno prizadel Haiti, zlasti departma Grand’Anse in južne departmaje, in povzročil največjo humanitarno krizo od potresa leta 2010, z obsežno škodo in poplavami ter posledično več sto mrtvimi in več kot 1,4 milijona pomoči potrebnimi prebivalci Haitija; ker si je Haiti komaj gospodarsko opomogel od potresa, ki je državo prizadel 12. januarja 2010; |
| --- | --- |

A.

ker je orkan Matthew 4. oktobra 2016 močno prizadel Haiti, zlasti departma Grand’Anse in južne departmaje, in povzročil največjo humanitarno krizo od potresa leta 2010, z obsežno škodo in poplavami ter posledično več sto mrtvimi in več kot 1,4 milijona pomoči potrebnimi prebivalci Haitija; ker si je Haiti komaj gospodarsko opomogel od potresa, ki je državo prizadel 12. januarja 2010;

| B. | ker je Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti v sodelovanju s humanitarnimi partnerji 10. oktobra 2016 v podporo nacionalni vladi pozval, da bi bilo treba v treh mesecih zbrati 119 milijonov USD, da bi zagotovili pomoč 750 000 ljudem, potrebnim nujne pomoči, in zaščitili Haiti; |
| --- | --- |

B.

ker je Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti v sodelovanju s humanitarnimi partnerji 10. oktobra 2016 v podporo nacionalni vladi pozval, da bi bilo treba v treh mesecih zbrati 119 milijonov USD, da bi zagotovili pomoč 750 000 ljudem, potrebnim nujne pomoči, in zaščitili Haiti;

| C. | ker je Haiti nestabilna država, ki je še posebej dovzetna za naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek; ker zaradi politične krize v državi leta 2015 ni bilo delujočega parlamenta in ker po izteku mandata tedanjega predsednika 7. februarja 2016 ni bil izvoljen njegov naslednik; ker je Haiti ena od najrevnejših držav na svetu, pri čemer je več kot polovica od 10 milijonov prebivalcev neustrezno prehranjenih; ker je Haiti ena od najmanj egalitarnih držav na svetu, pri čemer je Ginijev količnik leta 2012 znašal 0,61; |
| --- | --- |

C.

ker je Haiti nestabilna država, ki je še posebej dovzetna za naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek; ker zaradi politične krize v državi leta 2015 ni bilo delujočega parlamenta in ker po izteku mandata tedanjega predsednika 7. februarja 2016 ni bil izvoljen njegov naslednik; ker je Haiti ena od najrevnejših držav na svetu, pri čemer je več kot polovica od 10 milijonov prebivalcev neustrezno prehranjenih; ker je Haiti ena od najmanj egalitarnih držav na svetu, pri čemer je Ginijev količnik leta 2012 znašal 0,61;

| D. | ker se je zaradi pojava El Niño zmanjšala zanesljivost preskrbe s hrano in hranljivimi snovmi; |
| --- | --- |

D.

ker se je zaradi pojava El Niño zmanjšala zanesljivost preskrbe s hrano in hranljivimi snovmi;

| E. | ker Haiti spada med države z najintenzivnejšim krčenjem gozdov, ki zmanjšuje njegovo odpornost na naravne nesreče; ker je odvisnost od oglja in kurilnega lesa kot virov energije glavni vzrok za tako krčenje gozdov; |
| --- | --- |

E.

ker Haiti spada med države z najintenzivnejšim krčenjem gozdov, ki zmanjšuje njegovo odpornost na naravne nesreče; ker je odvisnost od oglja in kurilnega lesa kot virov energije glavni vzrok za tako krčenje gozdov;

| F. | ker lokalni organi na Haitiju od leta 2010 podpirajo preventivne ukrepe za razvoj sistema za obvladovanje tveganja naravnih nesreč; ker so s svojo odločitvijo, da evakuirajo nekatere prebivalce, čeprav v nezadostni meri, rešili mnoga življenja; |
| --- | --- |

F.

ker lokalni organi na Haitiju od leta 2010 podpirajo preventivne ukrepe za razvoj sistema za obvladovanje tveganja naravnih nesreč; ker so s svojo odločitvijo, da evakuirajo nekatere prebivalce, čeprav v nezadostni meri, rešili mnoga življenja;

| G. | ker so prebivalci Haitija zaradi upada lokalne proizvodnje, ki običajno pomeni glavni vir prihodka za večino ranljivih gospodinjstev, močno odvisni od uvožene hrane; |
| --- | --- |

G.

ker so prebivalci Haitija zaradi upada lokalne proizvodnje, ki običajno pomeni glavni vir prihodka za večino ranljivih gospodinjstev, močno odvisni od uvožene hrane;

| H. | ker je orkan, ki je divjal v drugi glavni sezoni žetve, ogrozil ravni prehranske varnosti; velike obdelovalne površine so bile uničene; ker se Haiti spopada s povečevanjem že tako visokega tveganja bolezni, ki se prenašajo z vodo, zlasti kolere, izredno neustrezno prehransko varnostjo in neustrezno prehranjenostjo v glavnih prizadetih mestih na jugu države; |
| --- | --- |

H.

ker je orkan, ki je divjal v drugi glavni sezoni žetve, ogrozil ravni prehranske varnosti; velike obdelovalne površine so bile uničene; ker se Haiti spopada s povečevanjem že tako visokega tveganja bolezni, ki se prenašajo z vodo, zlasti kolere, izredno neustrezno prehransko varnostjo in neustrezno prehranjenostjo v glavnih prizadetih mestih na jugu države;

| I. | ker je Svetovni program za hrano prepeljal 500 ton hrane, vključno z lokalno pridelanim rižem in grahom, na zahod Haitija; ker je Svetovna zdravstvena organizacija poslala 1 milijon odmerkov cepiva proti koleri; |
| --- | --- |

I.

ker je Svetovni program za hrano prepeljal 500 ton hrane, vključno z lokalno pridelanim rižem in grahom, na zahod Haitija; ker je Svetovna zdravstvena organizacija poslala 1 milijon odmerkov cepiva proti koleri;

| J. | ker se je v začetku novembra 2016 število reševalnih akcij znatno povečalo; ker so bili nedavno sporočeni incidenti v zvezi z razdeljevanjem humanitarne pomoči, ki so privedli do demonstracij in smrtnih žrtev; |
| --- | --- |

J.

ker se je v začetku novembra 2016 število reševalnih akcij znatno povečalo; ker so bili nedavno sporočeni incidenti v zvezi z razdeljevanjem humanitarne pomoči, ki so privedli do demonstracij in smrtnih žrtev;

| K. | ker se UNICEF v sodelovanju s haitijsko vlado bori proti boleznim, ki se prenašajo z vodo, vključno s kolero, že vse od njihovega izbruha leta 2010, in sicer z izboljševanjem dostopa do storitev oskrbe z vodo ter sanitarnih in zdravstvenih storitev; ker je haitijska vlada 8. novembra 2016 s podporo Združenih narodov in drugih institucij na območjih, ki jih je prizadel orkan Matthew, začela izvajati akcijo cepljenja proti koleri; |
| --- | --- |

K.

ker se UNICEF v sodelovanju s haitijsko vlado bori proti boleznim, ki se prenašajo z vodo, vključno s kolero, že vse od njihovega izbruha leta 2010, in sicer z izboljševanjem dostopa do storitev oskrbe z vodo ter sanitarnih in zdravstvenih storitev; ker je haitijska vlada 8. novembra 2016 s podporo Združenih narodov in drugih institucij na območjih, ki jih je prizadel orkan Matthew, začela izvajati akcijo cepljenja proti koleri;

| L. | ker je bil aktiviran mehanizem Unije na področju civilne zaščite z začetno humanitarno pomočjo v višini 255 000 EUR ter je bila na Haiti napotena skupina enajstih strokovnjakov za civilno zaščito iz EU, in sicer z Danske, Finske, iz Francije, Romunije in s Švedske; ker je zagotovljeno strokovno znanje na področju usklajevanja v izrednih razmerah, logistike, oskrbe z vodo, higiene in zdravja; |
| --- | --- |

L.

ker je bil aktiviran mehanizem Unije na področju civilne zaščite z začetno humanitarno pomočjo v višini 255 000 EUR ter je bila na Haiti napotena skupina enajstih strokovnjakov za civilno zaščito iz EU, in sicer z Danske, Finske, iz Francije, Romunije in s Švedske; ker je zagotovljeno strokovno znanje na področju usklajevanja v izrednih razmerah, logistike, oskrbe z vodo, higiene in zdravja;

| M. | ker so sredi oktobra zahvaljujoč inženirjem misije Združenih narodov za stabilizacijo na Haitiju (MINUSTAH) in lokalnim organom ceste spet postale prevozne in je omogočen dostop iz mesta Port-au-Prince do območij na jugozahodu države, vključno s krajema Les Cayes in Jérémie; ker misija MINUSTAH zagotavlja tudi varnost humanitarnih konvojev, deli sisteme za čiščenje vode in pregleduje policijske postaje; |
| --- | --- |

M.

ker so sredi oktobra zahvaljujoč inženirjem misije Združenih narodov za stabilizacijo na Haitiju (MINUSTAH) in lokalnim organom ceste spet postale prevozne in je omogočen dostop iz mesta Port-au-Prince do območij na jugozahodu države, vključno s krajema Les Cayes in Jérémie; ker misija MINUSTAH zagotavlja tudi varnost humanitarnih konvojev, deli sisteme za čiščenje vode in pregleduje policijske postaje;

| N. | ker se je Varnostni svet Združenih narodov odločil, da bo za šest mesecev podaljšal mandat misije MINUSTAH; |
| --- | --- |

N.

ker se je Varnostni svet Združenih narodov odločil, da bo za šest mesecev podaljšal mandat misije MINUSTAH;

| O. | ker so bile predsedniške volitve novembra 2016 zadovoljivo izvedene ob upoštevanju demokratičnega procesa in ker bo ob koncu volilnega procesa dodeljen mandat novemu zakonito izvoljenemu predsedniku; |
| --- | --- |

O.

ker so bile predsedniške volitve novembra 2016 zadovoljivo izvedene ob upoštevanju demokratičnega procesa in ker bo ob koncu volilnega procesa dodeljen mandat novemu zakonito izvoljenemu predsedniku;

| 1. | izreka iskreno sožalje in sočustvuje z ljudmi, ki jih je prizadel orkan Matthew, ter ponovno izraža solidarnost s haitijskim prebivalstvom, ki trpi zaradi tega uničujočega pojava; |
| --- | --- |

1.

izreka iskreno sožalje in sočustvuje z ljudmi, ki jih je prizadel orkan Matthew, ter ponovno izraža solidarnost s haitijskim prebivalstvom, ki trpi zaradi tega uničujočega pojava;

| 2. | pozdravlja prizadevanja haitijskih oblasti in civilne družbe ter Združenih narodov, nevladnih organizacij in drugih dvostranskih donatorjev, da pomagajo haitijskemu prebivalstvu, ter izraža spoštovanje delu organizacij in posameznikov iz vse Evropske unije in držav AKP ter po vsem svetu; pozdravlja mednarodno solidarnost, namenjeno pomoči Haitiju, ter predvsem solidarnost in podporo, zagotovljeno na regionalni ravni; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja prizadevanja haitijskih oblasti in civilne družbe ter Združenih narodov, nevladnih organizacij in drugih dvostranskih donatorjev, da pomagajo haitijskemu prebivalstvu, ter izraža spoštovanje delu organizacij in posameznikov iz vse Evropske unije in držav AKP ter po vsem svetu; pozdravlja mednarodno solidarnost, namenjeno pomoči Haitiju, ter predvsem solidarnost in podporo, zagotovljeno na regionalni ravni;

| 3. | pozdravlja dejansko politično pripravljenost za uporabo novega pristopa k podpiranju obnove države, ne da bi se pri tem ponavljale napake iz preteklosti, ter za odpravo globoko zakoreninjenih vzrokov revščine na Haitiju; pozdravlja prizadevanja EU pri zagotavljanju strokovnega znanja na področju civilne zaščite, dodatne humanitarne pomoči in pomoči v naravi Haitiju; poziva mednarodno skupnost in partnerje Haitija k usklajenemu pristopu in sodelovanju s haitijsko vlado, da zagotovijo nujno pomoč in pomoč za čas po nesreči, s katero bi lahko učinkovito in ustrezno zadovoljevali potrebe na terenu; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejansko politično pripravljenost za uporabo novega pristopa k podpiranju obnove države, ne da bi se pri tem ponavljale napake iz preteklosti, ter za odpravo globoko zakoreninjenih vzrokov revščine na Haitiju; pozdravlja prizadevanja EU pri zagotavljanju strokovnega znanja na področju civilne zaščite, dodatne humanitarne pomoči in pomoči v naravi Haitiju; poziva mednarodno skupnost in partnerje Haitija k usklajenemu pristopu in sodelovanju s haitijsko vlado, da zagotovijo nujno pomoč in pomoč za čas po nesreči, s katero bi lahko učinkovito in ustrezno zadovoljevali potrebe na terenu;

| 4. | poudarja, da je treba zbrati še 60 % celotnega zneska sredstev v višini 120 milijonov USD, k zbiranju katerih so pozvali haitijska vlada in Združeni narodi; poziva donatorje k hitrejši izpolnitvi njihovih obljub; se zavzema za odpis dolga Haitija, da se omogoči obnova države; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba zbrati še 60 % celotnega zneska sredstev v višini 120 milijonov USD, k zbiranju katerih so pozvali haitijska vlada in Združeni narodi; poziva donatorje k hitrejši izpolnitvi njihovih obljub; se zavzema za odpis dolga Haitija, da se omogoči obnova države;

| 5. | poziva vse vključene strani, naj posebno pozornost in podporo namenijo udeležbi žensk pri prizadevanjih za obnovo, tako da jih dejavno vključujejo v faze sanacije, obnove in ocenjevanja; poziva vse akterje, ki zagotavljajo pomoč na Haitiju, naj sprejmejo ukrepe za zaščito ranljivosti žensk in deklet po neurju; večjo pozornost bi bilo treba nameniti otrokom, ki so ločeni od svojih družin; |
| --- | --- |

5.

poziva vse vključene strani, naj posebno pozornost in podporo namenijo udeležbi žensk pri prizadevanjih za obnovo, tako da jih dejavno vključujejo v faze sanacije, obnove in ocenjevanja; poziva vse akterje, ki zagotavljajo pomoč na Haitiju, naj sprejmejo ukrepe za zaščito ranljivosti žensk in deklet po neurju; večjo pozornost bi bilo treba nameniti otrokom, ki so ločeni od svojih družin;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da se je novembra po ponovnem odprtju šol v departmaju Grand’ Anse in južnih departmajih po ocenah v šolo lahko vrnilo 53 400 otrok; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da se je novembra po ponovnem odprtju šol v departmaju Grand’ Anse in južnih departmajih po ocenah v šolo lahko vrnilo 53 400 otrok;

| 7. | pozitivno ocenjuje prizadevanja haitijske vlade, Združenih narodov in drugih institucij, ki so začeli izvajati akcijo cepljenja proti koleri na območjih, ki jih je prizadel orkan Matthew; odločno poziva Evropsko komisijo in mednarodno skupnost, naj spremljata zdravstveno stanje haitijskega prebivalstva, zlasti v zvezi z morebitnim izbruhom kolere, in naj si nadalje prizadevata za podporo, namenjeno ljudem, ki jih je prizadela ta bolezen, ter vzpostavitev zanesljivih vodnih, sanitarnih in zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

7.

pozitivno ocenjuje prizadevanja haitijske vlade, Združenih narodov in drugih institucij, ki so začeli izvajati akcijo cepljenja proti koleri na območjih, ki jih je prizadel orkan Matthew; odločno poziva Evropsko komisijo in mednarodno skupnost, naj spremljata zdravstveno stanje haitijskega prebivalstva, zlasti v zvezi z morebitnim izbruhom kolere, in naj si nadalje prizadevata za podporo, namenjeno ljudem, ki jih je prizadela ta bolezen, ter vzpostavitev zanesljivih vodnih, sanitarnih in zdravstvenih sistemov;

| 8. | poudarja, da se Haiti spopada z izredno neustrezno prehransko varnostjo in neustrezno prehranjenostjo; podpira prizadevanja, da bi se z obnovo poškodovane infrastrukture in zagotovitvijo potrebnega materiala (semen, gnojil in orodja) spodbudila lokalna proizvodnja hrane; poziva EU in druge mednarodne donatorje, naj pripomorejo k prizadevanjem za pomoč tako, da kupujejo lokalno pridelano hrano, kadar koli je to mogoče; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se Haiti spopada z izredno neustrezno prehransko varnostjo in neustrezno prehranjenostjo; podpira prizadevanja, da bi se z obnovo poškodovane infrastrukture in zagotovitvijo potrebnega materiala (semen, gnojil in orodja) spodbudila lokalna proizvodnja hrane; poziva EU in druge mednarodne donatorje, naj pripomorejo k prizadevanjem za pomoč tako, da kupujejo lokalno pridelano hrano, kadar koli je to mogoče;

| 9. | pozdravlja prizadevanja haitijskih organov za vzpostavitev sistema za obvladovanje tveganja naravnih nesreč, ki je bil v pomoč pri evakuaciji nekaterih prebivalcev; vendar poudarja, da morata krepitev pripravljenosti in odpornosti skupnosti ostati prednostni nalogi; poudarja, da si je treba prizadevati za pripravo načrtov za obnovo; poziva EU, naj sodeluje s haitijskimi organi, da se vzpostavita mehanizem za preprečevanje nesreč in blažitev njihovih posledic ter dolgoročno upravljanje zmogljivosti; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba takoj vzpostaviti haitijsko državno strukturo v smislu delovanja demokracije in dobrega upravljanja države, ki sta nujno potrebna za obnovo države, ter zagotoviti sodelovanje haitijske civilne družbe; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja prizadevanja haitijskih organov za vzpostavitev sistema za obvladovanje tveganja naravnih nesreč, ki je bil v pomoč pri evakuaciji nekaterih prebivalcev; vendar poudarja, da morata krepitev pripravljenosti in odpornosti skupnosti ostati prednostni nalogi; poudarja, da si je treba prizadevati za pripravo načrtov za obnovo; poziva EU, naj sodeluje s haitijskimi organi, da se vzpostavita mehanizem za preprečevanje nesreč in blažitev njihovih posledic ter dolgoročno upravljanje zmogljivosti; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba takoj vzpostaviti haitijsko državno strukturo v smislu delovanja demokracije in dobrega upravljanja države, ki sta nujno potrebna za obnovo države, ter zagotoviti sodelovanje haitijske civilne družbe;

| 10. | čestita začasnemu volilnemu svetu (CEP), ker je kljub posledicam orkana Matthew upošteval koledar volitev ter s podporo haitijske vlade in državne policije omogočil, da so volitve 20. novembra potekale mirno in ob spoštovanju pravic volivcev; izraža zaskrbljenost zaradi izgredov in drugih oblik nasilnih protestov po volitvah; nujno poziva vlado Haitija, naj sprejme ukrepe za vzpostavitev in utrditev demokracije na Haitiju; pozdravlja uspešen zaključek procesa predsedniških volitev in z zanimanjem pričakuje končne rezultate, ki naj bi bili objavljeni 29. decembra 2016; |
| --- | --- |

10.

čestita začasnemu volilnemu svetu (CEP), ker je kljub posledicam orkana Matthew upošteval koledar volitev ter s podporo haitijske vlade in državne policije omogočil, da so volitve 20. novembra potekale mirno in ob spoštovanju pravic volivcev; izraža zaskrbljenost zaradi izgredov in drugih oblik nasilnih protestov po volitvah; nujno poziva vlado Haitija, naj sprejme ukrepe za vzpostavitev in utrditev demokracije na Haitiju; pozdravlja uspešen zaključek procesa predsedniških volitev in z zanimanjem pričakuje končne rezultate, ki naj bi bili objavljeni 29. decembra 2016;

| 11. | je seznanjena s priporočilom generalnega sekretarja Združenih narodov za šestmesečno podaljšanje mandata misije MINUSTAH; |
| --- | --- |

11.

je seznanjena s priporočilom generalnega sekretarja Združenih narodov za šestmesečno podaljšanje mandata misije MINUSTAH;

| 12. | poudarja, da krčenje gozdov in degradacija ekosistemov povečujeta dovzetnost Haitija za naravne nesreče; poziva Evropsko unijo, naj okrepi mednarodno financiranje za zmanjšanje krčenja gozdov na Haitiju; poleg tega poziva Unijo, naj poveča podporo za spodbujanje uporabe pečic z visoko energetsko učinkovitostjo, da se zmanjša poraba oglja, in tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, kot sta sončna in vetrna energija, ki imata kot alternativi oglju na Haitiju velik potencial; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da krčenje gozdov in degradacija ekosistemov povečujeta dovzetnost Haitija za naravne nesreče; poziva Evropsko unijo, naj okrepi mednarodno financiranje za zmanjšanje krčenja gozdov na Haitiju; poleg tega poziva Unijo, naj poveča podporo za spodbujanje uporabe pečic z visoko energetsko učinkovitostjo, da se zmanjša poraba oglja, in tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, kot sta sončna in vetrna energija, ki imata kot alternativi oglju na Haitiju velik potencial;

| 13. | poudarja odločilen pomen nakazil iz haitijske diaspore pri usmerjanju kapitalskih tokov; poziva države članice in haitijsko vlado, naj olajšajo dotok nakazil in naj si prizadevajo za zmanjšanje stroškov v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

13.

poudarja odločilen pomen nakazil iz haitijske diaspore pri usmerjanju kapitalskih tokov; poziva države članice in haitijsko vlado, naj olajšajo dotok nakazil in naj si prizadevajo za zmanjšanje stroškov v zvezi z njimi;

| 14. | poudarja, da podnebne spremembe postajajo vse pomembnejše vprašanje, kar zadeva dostop do vode in prehransko varnost; ugotavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja za mobilizacijo finančnih sredstev za boj proti podnebnim spremembam in doseganje cilja, tj. 100 milijonov USD do leta 2020; poziva razvojne partnerje in zasebni sektor, naj spodbujajo naložbe, potrebne za raziskave na področju tehnologij za ublažitev in prilagoditev ter njihov takojšnji in celovit prenos v države AKP, zlasti tiste države, ki so občutljive na naravne nesreče (najmanj razvite države in male otoške države v razvoju); poziva mednarodno skupnost in razvite države, naj povečajo svoje financiranje; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da podnebne spremembe postajajo vse pomembnejše vprašanje, kar zadeva dostop do vode in prehransko varnost; ugotavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja za mobilizacijo finančnih sredstev za boj proti podnebnim spremembam in doseganje cilja, tj. 100 milijonov USD do leta 2020; poziva razvojne partnerje in zasebni sektor, naj spodbujajo naložbe, potrebne za raziskave na področju tehnologij za ublažitev in prilagoditev ter njihov takojšnji in celovit prenos v države AKP, zlasti tiste države, ki so občutljive na naravne nesreče (najmanj razvite države in male otoške države v razvoju); poziva mednarodno skupnost in razvite države, naj povečajo svoje financiranje;

| 15. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropski komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, institucijam držav CARIFORUMA, Afriške unije in Evropske unije, predsedniku in vladi Haitija, generalnemu sekretarju Združenih narodov ter generalnemu podsekretarju za humanitarne zadeve in nujno pomoč. |
| --- | --- |

15.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropski komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, institucijam držav CARIFORUMA, Afriške unije in Evropske unije, predsedniku in vladi Haitija, generalnemu sekretarju Združenih narodov ter generalnemu podsekretarju za humanitarne zadeve in nujno pomoč.

DEKLARACIJA (37)

o parlamentarni razsežnosti odnosov med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja

Deklaracija Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o parlamentarni razsežnosti odnosov med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja

(Sprejeta na 32. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU)

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU poziva k prihodnjemu sodelovanju med državami AKP in EU po letu 2020, ki bo nadgradilo pravni red in okrepilo vezi, vzpostavljene v štiridesetih letih partnerstva, ter vključevalo močno parlamentarno razsežnost, katere osrednji del bo skupna parlamentarna skupščina, ob hkratnem prilagajanju prihodnjim nastajajočim izzivom.

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU je seznanjena s skupnim sporočilom Evropske komisije in visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 22. novembra 2016 z naslovom Prenovljeno partnerstvo z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter zlasti stališčem, izraženim v njej, da je „[v] tej fazi [...] še prezgodaj določiti institucionalno ureditev“. Obžaluje, da sporočilo ne poskuša odgovoriti na vprašanja o prihodnji institucionalni ureditvi ter da niti ne priznava niti ne omenja vloge Skupne parlamentarne skupščine.

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU ima pomembno vlogo, zlasti pri:

| — | zagotavljanju demokratičnega in celovitega parlamentarnega dialoga med državami AKP in EU o zelo pomembnih vprašanjih, ki zadevajo obe strani; |
| --- | --- |

—

zagotavljanju demokratičnega in celovitega parlamentarnega dialoga med državami AKP in EU o zelo pomembnih vprašanjih, ki zadevajo obe strani;

| — | nadzoru izvrševanja in najučinkovitejše uporabe sredstev za razvojno sodelovanje med državami AKP in EU; |
| --- | --- |

—

nadzoru izvrševanja in najučinkovitejše uporabe sredstev za razvojno sodelovanje med državami AKP in EU;

| — | spodbujanju demokracije in človekovih pravic, s čimer pomembno prispeva k partnerstvu med državami AKP in EU pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

—

spodbujanju demokracije in človekovih pravic, s čimer pomembno prispeva k partnerstvu med državami AKP in EU pod enakimi pogoji.

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU poudarja pomen razvoja prihodnjega partnerstva med državami AKP in EU na podlagi agende za trajnostni razvoj do leta 2030, da bo lahko prispevalo k obravnavanju skupnih izzivov prihodnosti. V zvezi s tem Skupna parlamentarna skupščina poziva svoje predsedstvo, naj oblikuje bolj strateške usmeritve delovnega programa Skupščine, in poleg tega poziva, naj bo v prihodnjih poročilih odbora Skupne parlamentarne skupščine vzpostavljena jasna povezava s 17 cilji trajnostnega razvoja, da se omogoči stalno spremljanje vsakega od teh ciljev.

Okrepljena Skupna parlamentarna skupščina bo morala pri partnerstvu med državami AKP in EU po letu 2020 upoštevati večji pomen regionalnega povezovanja in regionalnih struktur, zlasti z organiziranjem pogostejših regionalnih srečanj za obravnavanje posebnih regionalnih vprašanj ter z okrepljenim dialogom z regionalnimi in podregionalnimi parlamenti ter strukturami.

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU poudarja, da okrepljena parlamentarna razsežnost sodelovanja med državami AKP in EU zahteva tudi večje sodelovanje in vključenost nacionalnih parlamentov, pa tudi civilne družbe in drugih deležnikov, v vseh ustreznih fazah politik in dejavnosti držav AKP in EU, od načrtovanja in programiranja do izvajanja, ocenjevanja in spremljanja.

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU bo proučila, kako izboljšati svoj nadzor nad razvojnimi programi in nadaljnje spremljanje tega nadzora, ter poziva Komisijo in vlade držav AKP, naj spodbujajo sodelovanje nacionalnih parlamentov ter lokalnih organov in akterjev civilne družbe držav AKP pri predhodnem in naknadnem pregledu razvojnih programov, ter naj nacionalnim parlamentom držav AKP pravočasno posredujejo vse razpoložljive informacije, da bi jim pomagali pri izvajanju demokratičnega nadzora.

Nairobi, Kenija, 21. december 2016

---

(1)  Sprejeta 21. decembra 2016 na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v Nairobiju (Kenija).

1

(2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

2

(3)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

3

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0265.

4

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0251.

5

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0163.

6

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0394.

7

(8)  COM(2015)0136.

8

(9)  COM(2015)0044.

9

(10)  COM(2010)0163.

10

(1)  Sprejeta 21. decembra 2016 na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v Nairobiju (Kenija).

1

(2)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

2

(3)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 75.

3

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0578.

4

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0250.

5

(6)  UL C 316, 30.8.2016, str. 122.

6

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0247.

7

(8)  COM(2010)0127.

8

(9)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9653-2010-INIT/sl/pdf

9

(10)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9328-2013-INIT/sl/pdf

10

(11)  SWD(2014)0234.

11

(12)  Resolucija Generalne skupščine ZN A/RES/70/1.

12

(13)  UN FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

13

(14)  http://www.nepad.org/system/files/caadp.pdf

14

(15)  Assembly/AU/Decl.7(II).

15

(16)  Pri čemer „družinsko“ pomeni „način organiziranja proizvodnje na področju kmetijstva, gozdarstva, ribištva, pašništva in akvakulture ...“ (FAO, 2013 str. 2); http://creativecommons.org/licenses/by-cn-nd/4.0/

16

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0405.

17

(18)  Assembly/AU/Decl.449(XIX).

18

(19)  Assembly/AU/Decl.1(XXIII).

19

(20)  http://www.ifad.org/events/g8/statement.pdf

20

(21)  http://www.uneca.org/publications/framework-and-guidelines-landpolicy-africa

21

(22)  Assembly/AU/Decl.1(XIII) Rev.1.

22

(23)  http://www.fao.org/docrep/009/y7937e/y7937e00.htm

23

(24)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/

24

(25)  http://www.achpr.org/instruments/achpr/

25

(26)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

26

(27)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Housing/Pages/ForcedEvictions.aspx

27

(28)  https://www.unglobalcompact.org/library/2

28

(29)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

29

(30)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/busanpartnership.htm

30

(31)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

31

(32)  http://www.upov.int/upovlex/en/conventions/1991/content.html

32

(33)  http://www.planttreaty.org/

33

(34)  https://www.cbd.int/

34

(35)  http://www.fao.org/docrep/019/i3671e/i3671e.pdf

35

(36)  Sprejeta 21. decembra 2016 na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v Nairobiju (Kenija)

36

(37)  Sprejeta 21. decembra 2016 na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v Nairobiju (Kenija)

37

---