# Euroopa Liidu C 200/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 200 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik23. juuni 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 200

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik23. juuni 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 200/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8502 – Softbank / Bharti / Hon Hai / SB Energy) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 200/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8475 – Softbank Group / Fortress Investment Group) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 200/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8494 – Ardian France / Lasalle Investment Management / Europa) (
  1
  ) | 2 |
| 2017/C 200/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8476 – Oaktree/Vitanas) (
  1
  ) | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 200/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8502 – Softbank / Bharti / Hon Hai / SB Energy) (
  1
  )

1

1

2017/C 200/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8475 – Softbank Group / Fortress Investment Group) (
  1
  )

1

1

2017/C 200/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8494 – Ardian France / Lasalle Investment Management / Europa) (
  1
  )

1

2

2017/C 200/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8476 – Oaktree/Vitanas) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 200/05 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2017/C 200/06 | Komisjoni rakendusotsus, 21. juuni 2017, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Rosé des Riceys (KPN)] | 4 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2017/C 200/07 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte teemal Ettepanek: direktiiv digitaalse sisu üleandmise lepingutega seonduvate teatavate aspektide kohta | 10 |
| 2017/C 200/08 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte, mis käsitleb Schengeni infosüsteemi uut õiguslikku alust | 14 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2017/C 200/05

Euro vahetuskurss

3

2017/C 200/06

Komisjoni rakendusotsus, 21. juuni 2017, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Rosé des Riceys (KPN)]

Euroopa Liidu Teatajas

4

Euroopa Andmekaitseinspektor

2017/C 200/07

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte teemal Ettepanek: direktiiv digitaalse sisu üleandmise lepingutega seonduvate teatavate aspektide kohta

10

2017/C 200/08

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte, mis käsitleb Schengeni infosüsteemi uut õiguslikku alust

14

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 200/09 | Teadaanne Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Türgist pärit madala süsinikusisaldusega ferrokroomi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 17 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 200/10 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8484 – Gasunie/Vopak/Oiltanking/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 27 |
| 2017/C 200/11 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8532 – Blackstone Group / Sponda) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 28 |
| 2017/C 200/12 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8452 – SUEZ / GE Water & Process Technologies) (
  1
  ) | 29 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 200/09

Teadaanne Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Türgist pärit madala süsinikusisaldusega ferrokroomi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

17

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 200/10

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8484 – Gasunie/Vopak/Oiltanking/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

27

2017/C 200/11

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8532 – Blackstone Group / Sponda) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

28

2017/C 200/12

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8452 – SUEZ / GE Water & Process Technologies) (
  1
  )

1

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8502 – Softbank / Bharti / Hon Hai / SB Energy)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 200/01)

15. juunil 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8502 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8502 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8475 – Softbank Group / Fortress Investment Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 200/02)

16. juunil 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8475 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8475 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8494 – Ardian France / Lasalle Investment Management / Europa)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 200/03)

9. juunil 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8494 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8494 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8476 – Oaktree/Vitanas)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 200/04)

14. juunil 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8476 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8476 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/3

---

Euro vahetuskurss (1)

22. juuni 2017

(2017/C 200/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1169 |
| JPY | Jaapani jeen | 124,27 |
| DKK | Taani kroon | 7,4388 |
| GBP | Inglise nael | 0,88168 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7683 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0867 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,4855 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,270 |
| HUF | Ungari forint | 309,22 |
| PLN | Poola zlott | 4,2402 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5823 |
| TRY | Türgi liir | 3,9277 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4812 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4853 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7127 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5395 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5529 |
| KRW | Korea vonn | 1 275,96 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,5204 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6323 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4215 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 885,48 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8021 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,234 |
| RUB | Vene rubla | 66,7825 |
| THB | Tai baat | 37,975 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,7164 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,2844 |
| INR | India ruupia | 72,1515 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1169

JPY

Jaapani jeen

124,27

DKK

Taani kroon

7,4388

GBP

Inglise nael

0,88168

SEK

Rootsi kroon

9,7683

CHF

Šveitsi frank

1,0867

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,4855

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,270

HUF

Ungari forint

309,22

PLN

Poola zlott

4,2402

RON

Rumeenia leu

4,5823

TRY

Türgi liir

3,9277

AUD

Austraalia dollar

1,4812

CAD

Kanada dollar

1,4853

HKD

Hongkongi dollar

8,7127

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5395

SGD

Singapuri dollar

1,5529

KRW

Korea vonn

1 275,96

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,5204

CNY

Hiina jüaan

7,6323

HRK

Horvaatia kuna

7,4215

IDR

Indoneesia ruupia

14 885,48

MYR

Malaisia ringit

4,8021

PHP

Filipiini peeso

56,234

RUB

Vene rubla

66,7825

THB

Tai baat

37,975

BRL

Brasiilia reaal

3,7164

MXN

Mehhiko peeso

20,2844

INR

India ruupia

72,1515

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/4

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

21. juuni 2017,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Rosé des Riceys (KPN)]

(2017/C 200/06)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Prantsusmaa esitas nimetuse „Rosé des Riceys“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105. |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa esitas nimetuse „Rosé des Riceys“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105.

| (2) | Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

| (3) | Selleks et võimaldada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks nimetuse „Rosé des Riceys“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võimaldada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks nimetuse „Rosé des Riceys“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nimetuse „Rosé des Riceys“ (KPN) tootespetsifikaadi muutmise taotlus, mis vastab määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tootespetsifikaadi muutmise suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 21. juuni 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

---

LISA

„ROSE DES RICEYS“

PDO-FR-A1363-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 22. detsember 2014

Tootespetsifikaadi muutmise taotlus

1.   Muutmise suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendus

2.1.   Veinivalmistustavad

Tootespetsifikaadi punkti VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 1. „Kasvatusviisid“, a) „Istutustihedus“ on lisatud järgmine lause: „Erisätted: selleks et võimaldada sobivate masinate kasutamist, võivad kasvatuskohtades, mille pikikalle ületab 35 % või 25 % ja samal ajal põikikalle on suurem kui 10 %, olla vahekäigud, mille laius on 1,50–3 meetrit ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi muude ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 meetrit“.

Teatavad viinapuude kasvatuskohad asuvad suurel kallakul, kus ei ole võimalik töötada tavapäraste põllumajandusmasinatega. Võttes arvesse, et taimede töötlemine helikopteritelt on keelatud, peab sobivate masinatega töötamise võimaldamiseks suurel kallakul lubama vahekäikude moodustamist, mille laius on suurem maksimaalselt lubatud ridade vahest. Lisatud sättega lubatakse suure kalde esinemisel (pikikalle üle 35 % või pikikalle üle 25 % koos põikikaldega üle 10 %) rajada istanduses vahekäigud, mille laius on 1,50–3 meetrit.

Vahemaade summat (vahemaa tüvede vahel + vahemaa ridade vahel) vähendatakse muude ridade puhul 2,50 meetrilt 2,30 meetrini.

See punkt on esitatud koonddokumendi punktis 5 „Veinivalmistustavad“ pealkirja all „Istutustihedus/erisätted“.

Tootespetsifikaadi punktis IX „Töötlemine, valmistusmeetodid, valmimine, pakendamine, säilitamine“, 1. „Üldsätted“, c) „Veinivalmistustavad ja mehaaniline töötlemine“ on välja jäetud sõnaosa „tamme-“, et mitte piirata keeldu kasutada puutükke üksnes keeluga kasutada „tammepuu“ tükke.

See punkt on esitatud koonddokumendi punktis 5 „Veinivalmistustavad“ pealkirja all „Veinivalmistamise eritavad“.

2.2.   Esitlemise ja märgistamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi punktile XII „Turustamise ja märgistamise eeskirjad“ on lisatud punkt b, millega lubatakse veinide märgistuses nimetada väiksemat geograafilist üksust vastavalt osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 120 lõike 1 punkti g sätetele. Täpsustatud on selle märke kasutamise tingimusi.

See punkt on esitatud koonddokumendi punktis 9 „Muud olulised tingimused“ pealkirja all „Täiendavad nimetused/märgistust hõlmavad täiendavad sätted“.

2.3.   Viinamarjaistanduse pidamine

Tootespetsifikaadi punktis VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 1. „Kasvatusviisid“, b) „Lõikamise eeskirjad“ on kontrollimeetmete hõlbustamiseks kirjeldatud ebasümmeetrilist lõikamist Guyot’ meetodil, mida varem oli üksnes nimetatud kui teiste lõikamisviiside üht varianti. Nöörpuu- ehk kordonmeetodil lõikamine, mida oli samuti nimetatud, on välja jäetud. Ilmneb, et selle lõikamismeetodi puhul on tegemist tootespetsifikaadis kirjeldatud Royat’ lõikamismeetodi ühe variandiga ning ainuke erinevus on taimevõra uuendamise ulatus. Seetõttu ei ole seda konkreetset lõikamismeetodit vaja kirjeldada.

See säte ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi punktile VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 1. „Kasvatusviisid“ on lisatud pärast punkti f „Lehestiku kõrgus“ punkt g „Kasvatuskoha maksimaalne keskmine koormus“ ning punktid g ja h on tähistatud vastavalt kui h ja i. Lisatud punktis on sätestatud maksimaalse keskmise koormusena 19 700 kg viinamarju hektari kohta ja 17 kobarat ruutmeetri kohta pärast Champagne’i maakonnas kehtestatud katseperioodi lõppemist, kusjuures võetakse arvesse katseperioodi tulemusi.

See säte ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi punktis VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 2. „Muud viljelustavad“ on täpsustatud, et „kaitstud päritolunimetusega toote kasvatuskohal on keelatud pinnavormide, pinnase või mulla terviklikkust ja püsivust tagavate tegurite mis tahes oluline muutmine, välja arvatud tavapärane sügavkünd“. Selle sätte eesmärk on mitte lubada maakorraldustöid, mis toovad kaasa pinnase olulisi muutusi, kuivõrd mõnikord on tuvastatud selliseid liialdusi.

See säte ei mõjuta koonddokumendis toodud teavet.

2.4.   Saagikus – viljakandvus

Tootespetsifikaadi I osa punktis VIII „Saagikus – viljakandvus“ 1. „Saagikus“ on määratud kindlaks üldise püsiva saagikuse määr 12 400 kg viinamarju hektari kohta, mis hakkab kehtima alates katseaja lõppemisest (alates 2007. aasta koristusperioodist kuni 2011/2012 hooaja lõpuni), mille puhul on peetud silmas saadud tulemusi. Seega suurendatakse lubatud saagikust varasemalt piirväärtuselt 10 400 kg viinamarju hektarilt uue piirväärtuseni 12 400 kg viinamarju hektarilt.

Tootespetsifikaadis sätestatud lubatud saagikuse muutmine osutus vajalikuks seoses kasutatava taimematerjali saagikuse suurenemisega, fütosanitaartingimuste paranemisega, viljelustavadega, mis suurendavad viinapuude eluiga, ning kliima muutumisega. See suurendamine ei kahjusta veinide kvaliteeti. Koonddokumendis esitatakse üksnes konkreetse koristusperioodi maksimaalne kogusaagikus.

Tootespetsifikaadi punktile VIII „Saagikus – viljakandvus“, 4. „Erisätted“ on lisatud järgmine lause „Sõltuvalt konkreetse koristusperioodi iseärasustest on ministeeriumidevahelise määruse alusel võimalik selle koristusperioodi mahtu vähendada“. Selle sätte eesmärk on võimaldada Prantsusmaal kohaldatavate eeskirjade kohaselt (maaelu ja merekalanduse seadustiku artikkel R. 642–7) vähendada viinamarjade pressimisel saadavat selitatud veinivirde kogust konkreetsel tootmisperioodil 160 kg võrra.

See säte ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.5.   Muud muudatused

| a) | Tootespetsifikaadi II osa punkti I „Aruandlusnõuded“ on lisatud kohustus esitada kaks uut deklaratsiooni:






  — | punkti 2 on lisatud „Deklaratsioon erisätetele vastava istutustiheduse kohta“: see deklaratsioon võimaldab tagada järelevalve punkti VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 1. „Kasvatusviisid“, a) „Istutustihedus“, „Erisätted“ sätete järgimise üle.
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi II osa punkti I „Aruandlusnõuded“ on lisatud kohustus esitada kaks uut deklaratsiooni:

—

punkti 2 on lisatud „Deklaratsioon erisätetele vastava istutustiheduse kohta“: see deklaratsioon võimaldab tagada järelevalve punkti VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 1. „Kasvatusviisid“, a) „Istutustihedus“, „Erisätted“ sätete järgimise üle.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| — | Punkti 3 on lisatud „kasvatuskohtade maakorralduse deklaratsioon“: see deklaratsioon võimaldab tagada järelevalve punktis VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 2. „Muud viljelustavad“ alapunktis c toodud sätte järgimise üle.
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendis toodud teavet. |
| --- | --- |

—

Punkti 3 on lisatud „kasvatuskohtade maakorralduse deklaratsioon“: see deklaratsioon võimaldab tagada järelevalve punktis VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 2. „Muud viljelustavad“ alapunktis c toodud sätte järgimise üle.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis toodud teavet.

| b) | Tootespetsifikaadi III osas esitatud peamiste kontrollitavate punktide ja kontrollimeetodite tabelile on lisatud punkt, mis hõlmab kasvatuskohtades tehtavaid maakorraldustoiminguid, võttes arvesse kasvatuskoha omaduste määravat rolli toote eripärade väljakujunemisel.
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

b)

Tootespetsifikaadi III osas esitatud peamiste kontrollitavate punktide ja kontrollimeetodite tabelile on lisatud punkt, mis hõlmab kasvatuskohtades tehtavaid maakorraldustoiminguid, võttes arvesse kasvatuskoha omaduste määravat rolli toote eripärade väljakujunemisel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| c) | Tootespetsifikaadi III osa punktis II on täiendatud kontrolliasutust käsitlevaid andmeid ja lisatud INAO uus aadress.
  See teave on esitatud tootespetsifikaadi muutmistaotluse rubriigis „Muu teave“. |
| --- | --- |

c)

Tootespetsifikaadi III osa punktis II on täiendatud kontrolliasutust käsitlevaid andmeid ja lisatud INAO uus aadress.

See teave on esitatud tootespetsifikaadi muutmistaotluse rubriigis „Muu teave“.

| d) | Redaktsioonilised ajakohastamised






  — | Tootespetsifikaadi I osa punktis IX „Töötlemine, valmistusmeetodid, valmimine, pakendamine, säilitamine“ on sätted, mis hõlmavad veinivalmistamise kõrvalsaaduste hävitamist, viidud vastavusse nende saaduste kõrvaldamise valdkonnas kohaldatavate eeskirjadega. Punkti 2 alapunktis b esitatud lauset on muudetud järgmiselt: „Veinitootmisel tuleb enne koristusperioodile järgneva aasta 31. juulit kõrvaldada veinivalmistamise kõrvalsaadused kuni 1,5 % ulatuses selitatud veinivirde kogusest.“; |
| --- | --- | --- |

d)

Redaktsioonilised ajakohastamised

—

Tootespetsifikaadi I osa punktis IX „Töötlemine, valmistusmeetodid, valmimine, pakendamine, säilitamine“ on sätted, mis hõlmavad veinivalmistamise kõrvalsaaduste hävitamist, viidud vastavusse nende saaduste kõrvaldamise valdkonnas kohaldatavate eeskirjadega. Punkti 2 alapunktis b esitatud lauset on muudetud järgmiselt: „Veinitootmisel tuleb enne koristusperioodile järgneva aasta 31. juulit kõrvaldada veinivalmistamise kõrvalsaadused kuni 1,5 % ulatuses selitatud veinivirde kogusest.“;

| — | Tootespetsifikaadi I osa punktis XI „Üleminekumeetmed“ on seoses katseperioodi lõppemisega jäetud välja punktis 2 „kasvatuskoha keskmine maksimaalne saagikus ja koormus“ esitatud kasvatuskoha keskmist saagikust ja koormust puudutavad sätted.
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi I osa punktis XI „Üleminekumeetmed“ on seoses katseperioodi lõppemisega jäetud välja punktis 2 „kasvatuskoha keskmine maksimaalne saagikus ja koormus“ esitatud kasvatuskoha keskmist saagikust ja koormust puudutavad sätted.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| e) | Muud muudatused
  Käesoleva muutmistaotluse raames ajakohastati koonddokumenti vastavalt tarkvara e-Ambrosia puhul nõutavatele uutele sisestusreeglitele. |
| --- | --- |

e)

Muud muudatused

Käesoleva muutmistaotluse raames ajakohastati koonddokumenti vastavalt tarkvara e-Ambrosia puhul nõutavatele uutele sisestusreeglitele.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Rosé des Riceys (FR)

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Roosad vaiksed veinid

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus võib olla kuni 3 grammi.

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse, maksimaalse lenduvate hapete sisalduse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta kohaldatakse üldistes eeskirjades sätestatud nõudeid.

Veini värviküllane ja intensiivne värvus ulatub lõheroosast krapipunaseni. Tegemist on peene- ja õrnamaitselise veiniga, mille maitse suus on püsiv. Värske veini puhul võib tunda punaste puuviljade maitset. Pärast mitmeaastast seismist kujuneb välja täielik maitsebukett, mida sageli iseloomustatakse kuivatatud puuviljade ja vürtside maitse abil, sõltuvalt aastakäigust võib tunda ka konserveeritud puuviljade maitset. Üldiselt iseloomustab veine peen maitse, maitseomaduste tasakaal ja veini üldine harmoonia.

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Aktiivsüsi

Veinivalmistuse eritavad

Aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. Puutükkide kasutamine on keelatud.

Kääritatava veinivirde mahu suurenemine rikastamise käigus ei tohi ületada 1,12 % alkoholisisalduse suurenemisel ühe mahuprotsendi võrra.

Lisaks eespool nimetatud sätetele tuleb veinide valmistustavade puhul võtta arvesse kohustusi, mis on kehtestatud ühenduse tasemel ning sätestatud maaeluseadustikus.

Istutustihedus – üldsätted

Viljelustavad

Viinapuude istutamisel ei tohi ridadevaheline vahemaa olla suurem kui 1,50 m. Viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,50 m. Ridade vahemaa ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa summa ei tohi olla suurem kui 2,50 m.

Istutustihedus – erisätted

Viljelustavad

Selleks et võimaldada sobivate masinate kasutamist, võivad kasvatuskohtades, mille

| — | pikikalle ületab 35 % või |
| --- | --- |

—

pikikalle ületab 35 % või

| — | 25 % ja samal ajal põikikalle on suurem kui 10 %, |
| --- | --- |

—

25 % ja samal ajal põikikalle on suurem kui 10 %,

olla vahekäigud, mille laius on 1,50–3 m ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi teiste ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 m.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuude tüvede mis tahes ülekattuvus ja viljavõrsete teineteise ette paigutamine ei ole lubatud. Pungade arv võib olla kuni 18 punga ruutmeetri kohta. Lõikamine toimub hiljemalt enne fenoloogilist arengustaadiumi (F) (Lorentzi skaalal 12), st siis, kui on moodustunud neli lehte. Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid:

| — | Royat’ nöörpuu vorm |
| --- | --- |

—

Royat’ nöörpuu vorm

| — | ühe-, kaheõlaline või ebasümmeetriline Guyot’ vorm |
| --- | --- |

—

ühe-, kaheõlaline või ebasümmeetriline Guyot’ vorm

b.   Maksimaalne saagikus

15 500 kg viinamarju hektari kohta.

6.   Määratletud piirkond

| a) | Viinamarjade koristamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Aube’i departemangu järgmise kommuuni territooriumil: Les Riceys |
| --- | --- |

a)

Viinamarjade koristamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Aube’i departemangu järgmise kommuuni territooriumil: Les Riceys

| b) | Viinamarjade pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub samuti Aube’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine. |
| --- | --- |

b)

Viinamarjade pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub samuti Aube’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Pinot noir N’

8.   Seos(ed)

1.   Teave geograafilise piirkonna kohta

| a) | seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus
  Geograafiline piirkond hõlmab Aube’i departemangu lõunaosas asuvat kaheksat kommuuni. Les Riceys kommuuni pinnavormid kuuluvad Côte des Bari geoloogilisse profiili. Geoloogiline aluspind hõlmab põhiliselt Kimmeridge’i ladet ning selle keskosa lõikavad läbi Laignesi jõe org ja mitmete väiksemate jõgede orud. Kimmeridge’i ladet iseloomustab mergli ja lubjakivikihi vaheldumus ning see on väga hea pinnas viinamarjaistanduste jaoks; mäekülgedel paiknevad halli värvi savi-lubjakivirikkad mullad sisaldavad rohkesti väikesi munakive, mis soodustab pinnase soojenemist. Viinapuud on istutatud täpselt piiritletud kasvatuskohtadele, mis asuvad suurema kaldega ja päikesevalgusele avatud mäenõlvadel, mis on suunatud ida ja lõuna suunas. Suhteliselt põhjapoolse asukoha tõttu on ilmastik küllaltki külm, kuid mägede vahele peitunud ringja paigutusega viinamarjakasvatuskohas on selle jaoks väga soodne mesokliima. |
| --- | --- |

a)

seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond hõlmab Aube’i departemangu lõunaosas asuvat kaheksat kommuuni. Les Riceys kommuuni pinnavormid kuuluvad Côte des Bari geoloogilisse profiili. Geoloogiline aluspind hõlmab põhiliselt Kimmeridge’i ladet ning selle keskosa lõikavad läbi Laignesi jõe org ja mitmete väiksemate jõgede orud. Kimmeridge’i ladet iseloomustab mergli ja lubjakivikihi vaheldumus ning see on väga hea pinnas viinamarjaistanduste jaoks; mäekülgedel paiknevad halli värvi savi-lubjakivirikkad mullad sisaldavad rohkesti väikesi munakive, mis soodustab pinnase soojenemist. Viinapuud on istutatud täpselt piiritletud kasvatuskohtadele, mis asuvad suurema kaldega ja päikesevalgusele avatud mäenõlvadel, mis on suunatud ida ja lõuna suunas. Suhteliselt põhjapoolse asukoha tõttu on ilmastik küllaltki külm, kuid mägede vahele peitunud ringja paigutusega viinamarjakasvatuskohas on selle jaoks väga soodne mesokliima.

| b) | Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus
  Les Riceys viinamägede algus ulatub tõendatult VIII sajandisse, viinamarjade kasvatamisest selle kommuuni territooriumil annavad tunnistust ka dokumendid. Champagne’i maakonna kaubakontorite statistilistest andmetest ilmneb, et alates XVIII sajandist toimus Riceys’ veinide ulatuslik müük Madalmaadesse, Belgiasse, Pariisi piirkonda ja Põhja-Prantsusmaale. 1875. aastal oli viinamarjaistandused edukad. Ligikaudu 35 vahendajat turustasid Riceys’ veine. Õitsengule järgnes langusperiood, mis oli tingitud viinapuutäide põhjustatud kriisist ning tekstiilitööstuse arengust Aube’i departemangus, mis meelitas ära suure hulga maapiirkonna tööjõust. Viinamarjakasvatus taastus osaliselt tänu Aube’i departemangu liitmisega Champagne’i venipiirkonnaga (Champagne Viticole) 1927. aastal, kuid see taastumine oli vaevaline. Jäid vaid mõned aktiivsed „käsitöönduslikud tootjad“, kelle pingutuste tulemusel tunnustati veini „Rosé des Riceys“8. detsembril 1947 kaitstud päritolunimetusena. Viinamarjakasvatus ja veinitootmine taastus 1960. aastatel tänu sellele, et tegevust alustas suur hulk noori viinamarjakasvatajaid. 26. septembril 1968 asutati tootjate ametiühing Syndicat des Producteurs de l’AOC Rosé des Riceys. |
| --- | --- |

b)

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Les Riceys viinamägede algus ulatub tõendatult VIII sajandisse, viinamarjade kasvatamisest selle kommuuni territooriumil annavad tunnistust ka dokumendid. Champagne’i maakonna kaubakontorite statistilistest andmetest ilmneb, et alates XVIII sajandist toimus Riceys’ veinide ulatuslik müük Madalmaadesse, Belgiasse, Pariisi piirkonda ja Põhja-Prantsusmaale. 1875. aastal oli viinamarjaistandused edukad. Ligikaudu 35 vahendajat turustasid Riceys’ veine. Õitsengule järgnes langusperiood, mis oli tingitud viinapuutäide põhjustatud kriisist ning tekstiilitööstuse arengust Aube’i departemangus, mis meelitas ära suure hulga maapiirkonna tööjõust. Viinamarjakasvatus taastus osaliselt tänu Aube’i departemangu liitmisega Champagne’i venipiirkonnaga (Champagne Viticole) 1927. aastal, kuid see taastumine oli vaevaline. Jäid vaid mõned aktiivsed „käsitöönduslikud tootjad“, kelle pingutuste tulemusel tunnustati veini „Rosé des Riceys“8. detsembril 1947 kaitstud päritolunimetusena. Viinamarjakasvatus ja veinitootmine taastus 1960. aastatel tänu sellele, et tegevust alustas suur hulk noori viinamarjakasvatajaid. 26. septembril 1968 asutati tootjate ametiühing Syndicat des Producteurs de l’AOC Rosé des Riceys.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Rosé des Riceys on vaikne vein, mille aastakäik peab olema näidatud. Veini värviküllane ja intensiivne värvus ulatub lõheroosast krapipunaseni. Tegemist on peene- ja õrnamaitselise veiniga, mille maitse suus on püsiv. Värske veini puhul võib tunda punaste puuviljade maitset. Pärast mitmeaastast seismist kujuneb välja täielik maitsebukett, mida sageli iseloomustatakse kuivatatud puuviljade ja vürtside maitse abil, sõltuvalt aastakäigust võib tunda ka konserveeritud puuviljade maitset. Üldiselt iseloomustab veine peen maitse, maitseomaduste tasakaal ja veini üldine harmoonia.

3.   Põhjuslikud seosed

Lõuna ja ida poole suunatud järsemate mäekülgede kivirikas pinnas tagab tänu optimaalsele päikesekiirgusele ja pinnase heale soojenemisele vegetatsiooniperioodi varajase alguse kevadel, optimaalsed tingimused fotosünteesi jaoks ning kindlustab marjade hea küpsemise. Viinamarjaistanduste paiknemine kõrgemates kohtades aitab vältida kokkupuudet orgudesse jääva külma õhumassiga, mäekülgede ülemises osas asuvad metsatukad ja kogu territooriumi katvad väiksemad metsasalud kaitsevad istandusi mäeplatoodelt tuleva külma õhu eest. Viinapuudega mäekülgede kalle moodustab loodusliku kuivendussüsteemi, mida toetavad veelgi Kimmeridge’i lademe lubjakivipinnases olevad lõhed. Lubjakivikihtide vahel paiknevad murendid tagavad suvel vajaliku veereservi ning on eriti vajalikud kuumadel ja kuivadel aastatel. Suvine soe temperatuur ning Kimmeridge’i lademe munakividelt kiirguv salvestunud päikesekiirguse soojus annavad veinile selle laagerdudes iseloomuliku konserveeritud puuviljade ja vürtside maitse. Viinamarjasorti ’Pinot noir N’ tunnustas Jules GUYOT juba XIX sajandil parima viinamarjasordina Riceys’ veinide valmistamiseks. Kogu korjatud saak asetatakse kääritamisanumasse, mis võimaldab paremini säilitada viinamarjasordi ’Pinot noir N’ lõhna- ja maitseomadusi ning neid omadusi välja arendada. Kääritamisanumas hoidmise kestus sõltub veinimeistri oskusteabest ja kogemustest. V. RENDU märgib, et „Riceys’ veinide esimestele kuveedele pööratakse erilist tähelepanu. Vältida tuleb liiga pikka käärimisanumas hoidmist, et säilitada Riceys’ veinide peen ja selge maitse“.

9.   Olulised lisatingimused

Aastakäigu esitamine

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veini aastakäik peab olema ära näidatud.

Täiendavad nimetused

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Vastavalt tootespetsifikaadi sätetele võib KPNile „Rosé des Riceys“ lisada väiksema geograafilise üksuse nime.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e6797aa-7711-4406-975b-1ca510a31f66

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/10

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte teemal „Ettepanek: direktiiv digitaalse sisu üleandmise lepingutega seonduvate teatavate aspektide kohta“

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel http: www.edps.europa.eu)

(2017/C 200/07)

Euroopa Andmekaitseinspektor tunnistab, et nagu on märgitud digitaalse ühtse turu strateegias, on andmepõhine majandus Euroopa Liidu majanduskasvu ja digikeskkonnas silmapaistmise jaoks väga oluline. Oleme järjepidevalt avaldanud poolehoidu tarbija- ja andmekaitseõiguse sünergiale ning vastastikusele täiendamisele. Seepärast toetame komisjoni digitaalse sisu üleandmise lepingu direktiivi 2015. aasta ettepaneku eesmärki pakkuda senisest suuremat kaitset tarbijatele, kes peavad digitaalsete kaupade saamiseks avaldama andmeid.

Üks ettepaneku aspekt on siiski problemaatiline, sest seda kohaldatakse kahes olukorras: kui digitaalse sisu eest makstakse ja ka olukorras, kus digitaalse sisu eest antakse muud vastutasu kui raha isiku- või muude andmete vormis. Euroopa Andmekaitseinspektor hoiatab mis tahes uute sätete eest, millega kehtestatakse põhimõte, et inimesed võivad tasuda oma andmetega nagu rahaga. Selliseid põhiõigusi nagu õigus isikuandmete kaitsele ei tohi taandada tarbija lihthuvidele ja isikuandmeid ei tohi käsitada ainult kaubana.

Hiljuti vastu võetud andmekaitse raamdokument (isikuandmete kaitse üldmäärus) ei ole veel täies ulatuses rakendatav ja praegu toimub arutelu uue e-privaatsuse õigusakti ettepaneku üle. Euroopa Liit peaks seetõttu vältima mis tahes uusi ettepanekuid, mis võiksid rikkuda andmekaitse-eeskirjade habrast tasakaalu, mille Euroopa Liidu seadusandja on saavutanud läbirääkimistega. Kattuvad algatused võivad juhuslikult ohustada digitaalse ühtse turu sidusust ning seetõttu tekitada regulatoorse killustatuse ja õiguskindlusetuse. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab Euroopa Liidul reguleerida isikuandmete kasutamist digitaalses majanduses isikuandmete kaitse üldmäärusega.

Mõiste „andmed vastutasuna“, mida ettepanekus ei määratleta, võib tekitada arusaamatust, mis täpselt on andmete funktsioon tehingus. Ka see, et sisu üleandjad ei anna selle kohta selget teavet, võib tekitada raskusi. Sel põhjusel soovitame kaalutleda võimalust lahendada probleem Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud teenuse määratluse või isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud territoriaalse kohaldamisala kaudu.

Selles arvamuses käsitletakse ettepaneku mitut võimalikku koostoimet isikuandmete kaitse üldmäärusega.

Esiteks võib isikuandmete laia määratlusega andmekaitse õigusaktides kaasneda, et kõiki andmeid, mille suhtes kavandatavat direktiivi kohaldatakse, võidakse isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt pidada isikuandmeteks.

Teiseks on töötlemist lubavad ranged tingimused sätestatud juba isikuandmete kaitse üldmääruses ja need ei nõua muutmist ega täiendamist kavandatava direktiiviga. Ehkki näib, et ettepanekus peetakse andmete vastutasuna kasutamist õiguspäraseks, on isikuandmete kaitse üldmääruses näiteks sätestatud uued tingimused nõusoleku kehtivuse hindamiseks ja otsustamiseks, kas selle andmist võib digitaalsete tehingute kontekstis käsitleda vabatahtlikuna.

Tarbijatele ettepaneku kohaselt antavad õigused saada oma andmed lepingu lõpetamisel üleandjalt tagasi ning üleandjale antav kohustus hoiduda andmete kasutamisest võivad kattuda andmetega tutvumise ja nende ülekantavuse õigusega ning üleandja kohustusega hoiduda andmete kasutamisest ja samuti isikuandmete kaitse üldmäärusest tulenevate vastutava töötleja kohustustega. See võib tekitada arusaamatust, mis korda kohaldatakse.

1.   SISSEJUHATUS JA TAUST

1.1.   Nõukogu konsulteerimine Euroopa Andmekaitseinspektoriga

| 1. | 9. detsembril 2015 tegi Euroopa Komisjon kaks õigusakti ettepanekut uute internetimüügi lepingute eeskirjade kohta. Ettepanekus käsitletavad digitaalsete lepingute eeskirjad sisaldavad kaht õigusakti eelnõu:






  — | ettepanek: direktiiv digitaalse sisu üleandmise lepingutega seonduvate teatavate aspektide kohta (1); |
| --- | --- | --- |

1.

9. detsembril 2015 tegi Euroopa Komisjon kaks õigusakti ettepanekut uute internetimüügi lepingute eeskirjade kohta. Ettepanekus käsitletavad digitaalsete lepingute eeskirjad sisaldavad kaht õigusakti eelnõu:

—

ettepanek: direktiiv digitaalse sisu üleandmise lepingutega seonduvate teatavate aspektide kohta (1);

| — | ettepanek: direktiiv (füüsiliste) kaupade internetimüügi lepingutega seonduvate teatavate aspektide kohta (2). |
| --- | --- |

—

ettepanek: direktiiv (füüsiliste) kaupade internetimüügi lepingutega seonduvate teatavate aspektide kohta (2).

| 2. | Mõlemat ettepanekut tuleb käsitleda paketina, millel on ühised eesmärgid, eelkõige peamiste Euroopa Liidu rahvusvahelise e-kaubanduse takistuste kõrvaldamine (3). Konkreetsemalt on digitaalse sisu tarbijatele üleandmise lepingute direktiivi ettepaneku (edaspidi: „ettepanek“) eesmärk kehtestada ühtne normistik digitaalse sisu müügi ja rentimise ning digitaalsete teenuste lepingute jaoks ühtsed eeskirjad (4). Ettepaneku vastuvõtmise ajal ei konsulteerinud komisjon Euroopa Andmekaitseinspektoriga. |
| --- | --- |

2.

Mõlemat ettepanekut tuleb käsitleda paketina, millel on ühised eesmärgid, eelkõige peamiste Euroopa Liidu rahvusvahelise e-kaubanduse takistuste kõrvaldamine (3). Konkreetsemalt on digitaalse sisu tarbijatele üleandmise lepingute direktiivi ettepaneku (edaspidi: „ettepanek“) eesmärk kehtestada ühtne normistik digitaalse sisu müügi ja rentimise ning digitaalsete teenuste lepingute jaoks ühtsed eeskirjad (4). Ettepaneku vastuvõtmise ajal ei konsulteerinud komisjon Euroopa Andmekaitseinspektoriga.

| 3. | 21. novembril 2016 esitas kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon ettepaneku kohta arvamuse (5). 7. novembril 2016 esitasid Euroopa Parlamendi siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon ning õiguskomisjon ettepaneku kohta ühisraporti projekti (6). |
| --- | --- |

3.

21. novembril 2016 esitas kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon ettepaneku kohta arvamuse (5). 7. novembril 2016 esitasid Euroopa Parlamendi siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon ning õiguskomisjon ettepaneku kohta ühisraporti projekti (6).

| 4. | Nõukogu arutab praegu ettepanekut tsiviilõiguse töörühmas (lepinguõigus). Selles kontekstis otsustas nõukogu 10. jaanuaril 2017 konsulteerida ettepaneku teemal Euroopa Andmekaitseinspektoriga. Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab nõukogu algatust konsulteerida temaga selle olulise õigusakti teemal, mis tekitab palju küsimusi isikuandmete kaitset käsitleva liidu õiguse kohta. Käesolev arvamus on Euroopa Andmekaitseinspektori vastus nõukogu taotlusele. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu arutab praegu ettepanekut tsiviilõiguse töörühmas (lepinguõigus). Selles kontekstis otsustas nõukogu 10. jaanuaril 2017 konsulteerida ettepaneku teemal Euroopa Andmekaitseinspektoriga. Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab nõukogu algatust konsulteerida temaga selle olulise õigusakti teemal, mis tekitab palju küsimusi isikuandmete kaitset käsitleva liidu õiguse kohta. Käesolev arvamus on Euroopa Andmekaitseinspektori vastus nõukogu taotlusele.

1.2.   Ettepanek

| 5. | Praegu reguleerivad digitaalse sisu edastamist Euroopa Liidu tasandil osaliselt tarbija õiguste direktiiv, (7) ebaõiglaste tingimuste direktiiv (8) ja e-kaubanduse direktiiv (9). Tarbekaupade müügi direktiivi ei kohaldata, sest selles hõlmab tarbekaupade määratlus üksnes materiaalset vallasvara. |
| --- | --- |

5.

Praegu reguleerivad digitaalse sisu edastamist Euroopa Liidu tasandil osaliselt tarbija õiguste direktiiv, (7) ebaõiglaste tingimuste direktiiv (8) ja e-kaubanduse direktiiv (9). Tarbekaupade müügi direktiivi ei kohaldata, sest selles hõlmab tarbekaupade määratlus üksnes materiaalset vallasvara.

| 6. | Mitu liikmesriiki on juba võtnud vastu erieeskirjad digitaalse sisu kohta, millega on kaasnenud kohaldamisala ja sisu erisused selliste lepingute riigisisestes eeskirjades (10). Seetõttu on ettepaneku eesmärk pakkuda tarbijatele digitaalse sisu valdkonnas ühtlustatud kaitset. Selles kontekstis sätestatakse ettepanekus maksimaalne ühtlustamise tase. |
| --- | --- |

6.

Mitu liikmesriiki on juba võtnud vastu erieeskirjad digitaalse sisu kohta, millega on kaasnenud kohaldamisala ja sisu erisused selliste lepingute riigisisestes eeskirjades (10). Seetõttu on ettepaneku eesmärk pakkuda tarbijatele digitaalse sisu valdkonnas ühtlustatud kaitset. Selles kontekstis sätestatakse ettepanekus maksimaalne ühtlustamise tase.

| 7. | Ettepaneku kohaldamisalasse kuuluvad peale digitaalsete kaupade (näiteks filmid, muusika, arvutiprogrammid, mobiilirakendused, e-raamatud) ka digitaalsed teenused (näiteks sotsiaalmeedia platvormid ja pilvandmetöötlusteenused). Et digitaalse sisu leping kuuluks kavandatava direktiivi kohaldamisalasse, peab selles kas sätestatama, et tarbija maksab tasu või peab tarbija andma aktiivselt vastutasuna isiku- või muid andmeid (11). |
| --- | --- |

7.

Ettepaneku kohaldamisalasse kuuluvad peale digitaalsete kaupade (näiteks filmid, muusika, arvutiprogrammid, mobiilirakendused, e-raamatud) ka digitaalsed teenused (näiteks sotsiaalmeedia platvormid ja pilvandmetöötlusteenused). Et digitaalse sisu leping kuuluks kavandatava direktiivi kohaldamisalasse, peab selles kas sätestatama, et tarbija maksab tasu või peab tarbija andma aktiivselt vastutasuna isiku- või muid andmeid (11).

| 8. | Ettepanekuga kehtestatakse õiguskaitsevahendite hierarhia juhuks, kui müüjalt saadav digitaalne sisu või teenus ei vasta nõuetele, ja annab tarbijale õiguse saada andmed lepingu lõpetamisel tagasi üldkasutatavas andmevormingus (12). Samuti kehtestatakse ettepanekuga üleandjatele kohustus hoiduda vastutasuna antud andmete kasutamisest pärast lepingu lõpetamist (13). |
| --- | --- |

8.

Ettepanekuga kehtestatakse õiguskaitsevahendite hierarhia juhuks, kui müüjalt saadav digitaalne sisu või teenus ei vasta nõuetele, ja annab tarbijale õiguse saada andmed lepingu lõpetamisel tagasi üldkasutatavas andmevormingus (12). Samuti kehtestatakse ettepanekuga üleandjatele kohustus hoiduda vastutasuna antud andmete kasutamisest pärast lepingu lõpetamist (13).

| 9. | Ettepanekus viidatakse isikuandmete mõistele kolmes olukorras:






  — | andmete (sealhulgas isikuandmete) kasutamine „muu vastutasuna kui raha“ (14); |
| --- | --- | --- |

9.

Ettepanekus viidatakse isikuandmete mõistele kolmes olukorras:

—

andmete (sealhulgas isikuandmete) kasutamine „muu vastutasuna kui raha“ (14);

| — | viide andmetele, mille töötlemine on „rangelt vajalik lepingu täitmiseks“ (15); |
| --- | --- |

—

viide andmetele, mille töötlemine on „rangelt vajalik lepingu täitmiseks“ (15);

| — | viide „muude[le] selliste[le] andmete[le], mis on loodud või mille tarbija on genereerinud digitaalse sisu kasutamisel“ (16). |
| --- | --- |

—

viide „muude[le] selliste[le] andmete[le], mis on loodud või mille tarbija on genereerinud digitaalse sisu kasutamisel“ (16).

| 10. | Viide isikuandmete mõistele tekitab ettepaneku ja andmekaitse-eeskirjade võimaliku koostoime, mis on muu hulgas kehtestatud andmekaitsedirektiivis 95/46/EÜ (17) ja isikuandmete kaitse üldmääruses (18). Samuti, nagu on ettepanekus märgitud, ei piirata direktiiviga eraisikute kaitset isikuandmete töötlemisel (19). Seega käsitlen siin arvamuses ettepaneku ning Euroopa Liidu praeguse ja tulevase andmekaitseraamistiku suhet (20). |
| --- | --- |

10.

Viide isikuandmete mõistele tekitab ettepaneku ja andmekaitse-eeskirjade võimaliku koostoime, mis on muu hulgas kehtestatud andmekaitsedirektiivis 95/46/EÜ (17) ja isikuandmete kaitse üldmääruses (18). Samuti, nagu on ettepanekus märgitud, ei piirata direktiiviga eraisikute kaitset isikuandmete töötlemisel (19). Seega käsitlen siin arvamuses ettepaneku ning Euroopa Liidu praeguse ja tulevase andmekaitseraamistiku suhet (20).

KOKKUVÕTE

| 79. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni algatust, mille eesmärk on anda Euroopa Liidu tarbijatele ulatuslikku kaitset, laiendades seda kaitset digitaalsetele kaupadele ja olukordadele, kus tarbijad ei maksa rahalist tasu. |
| --- | --- |

79.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni algatust, mille eesmärk on anda Euroopa Liidu tarbijatele ulatuslikku kaitset, laiendades seda kaitset digitaalsetele kaupadele ja olukordadele, kus tarbijad ei maksa rahalist tasu.

| 80. | Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, kui tähtis on selgete ja ajakohaste eeskirjade olemasolu, mis võivad täiendada ja toetada digitaalse majanduse arengut. Seepärast jätkab Euroopa Andmekaitseinspektor aktiivselt komisjoni digitaalse ühtse turu algatuste jälgimist, sest nende algatuste keskmes on mõte, et andmed on majanduskasvu ja uuenduse allikana väga olulised. |
| --- | --- |

80.

Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, kui tähtis on selgete ja ajakohaste eeskirjade olemasolu, mis võivad täiendada ja toetada digitaalse majanduse arengut. Seepärast jätkab Euroopa Andmekaitseinspektor aktiivselt komisjoni digitaalse ühtse turu algatuste jälgimist, sest nende algatuste keskmes on mõte, et andmed on majanduskasvu ja uuenduse allikana väga olulised.

| 81. | Selles kontekstis tervitame nõukogu algatust konsulteerida Euroopa Andmekaitseinspektoriga. Euroopa Andmekaitseinspektorile esitatud ettepaneku arutamine on talle võimalus edastada seadusandjatele mitmeid soovitusi ja sõnumeid. |
| --- | --- |

81.

Selles kontekstis tervitame nõukogu algatust konsulteerida Euroopa Andmekaitseinspektoriga. Euroopa Andmekaitseinspektorile esitatud ettepaneku arutamine on talle võimalus edastada seadusandjatele mitmeid soovitusi ja sõnumeid.

| 82. | Arvamused ettepaneku suhte kohta andmekaitseõigusega:






  — | arvestades nende andmete põhiõiguslikku olemust ja seda, et Euroopa Liidu andmekaitseraamistikus on neile antud eriline kaitse, tekitab ettepanek arvukalt probleeme; |
| --- | --- | --- |

82.

Arvamused ettepaneku suhte kohta andmekaitseõigusega:

—

arvestades nende andmete põhiõiguslikku olemust ja seda, et Euroopa Liidu andmekaitseraamistikus on neile antud eriline kaitse, tekitab ettepanek arvukalt probleeme;

| — | ettepanekus tuleks vältida selliste sätete kaasamist, mis võivad mõjutada andmekaitse raamistikku, sest ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114, mis ei ole enam andmetöötluse reguleerimiseks sobiv alus; |
| --- | --- |

—

ettepanekus tuleks vältida selliste sätete kaasamist, mis võivad mõjutada andmekaitse raamistikku, sest ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114, mis ei ole enam andmetöötluse reguleerimiseks sobiv alus;

| — | ettepanek ei tohiks mingi juhul muuta isikuandmete kaitse üldmäärusega kehtestatud tasakaalu seoses asjaoludega, mille korral tohib digitaalsel turul töödelda isikuandmeid. |
| --- | --- |

—

ettepanek ei tohiks mingi juhul muuta isikuandmete kaitse üldmäärusega kehtestatud tasakaalu seoses asjaoludega, mille korral tohib digitaalsel turul töödelda isikuandmeid.

| 83. | Arvamused andmete kasutamise kohta muu vastutasuna kui raha:






  — | Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et tuleks vältida terminit „andmed muu vastutasuna kui raha“; |
| --- | --- | --- |

83.

Arvamused andmete kasutamise kohta muu vastutasuna kui raha:

—

Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et tuleks vältida terminit „andmed muu vastutasuna kui raha“;

| — | selleks pakub Euroopa Andmekaitseinspektor välja mitu alternatiivi:






  — | tähenduses, kuidas hõlmata teenuseid, mille eest tasu ei maksta, võib arvestada, kuidas kasutatakse teenuste mõistet Euroopa Liidu õiguses; |
| --- | --- | --- |

—

selleks pakub Euroopa Andmekaitseinspektor välja mitu alternatiivi:

—

tähenduses, kuidas hõlmata teenuseid, mille eest tasu ei maksta, võib arvestada, kuidas kasutatakse teenuste mõistet Euroopa Liidu õiguses;

| — | samuti võib olla kasulik arvestada, et isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamisala hõlmab kaupade ja teenuste pakkumist olenemata sellest, kas tasu nõutakse või mitte. |
| --- | --- |

—

samuti võib olla kasulik arvestada, et isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamisala hõlmab kaupade ja teenuste pakkumist olenemata sellest, kas tasu nõutakse või mitte.

| 84. | Arvamused ettepaneku suhte kohta isikuandmete kaitse üldmäärusega:






  — | isikuandmete laia määratluse tõttu on tõenäoline, et peaaegu kõiki andmeid, mida tarbija annab digitaalse sisu pakkujale, peetakse isikuandmeteks; |
| --- | --- | --- |

84.

Arvamused ettepaneku suhte kohta isikuandmete kaitse üldmäärusega:

—

isikuandmete laia määratluse tõttu on tõenäoline, et peaaegu kõiki andmeid, mida tarbija annab digitaalse sisu pakkujale, peetakse isikuandmeteks;

| — | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab mitte mainida, et tarbija annab (aktiivselt) andmeid, sest see on vastuolus kehtivate ja tulevaste andmekaitse-eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab mitte mainida, et tarbija annab (aktiivselt) andmeid, sest see on vastuolus kehtivate ja tulevaste andmekaitse-eeskirjadega;

| — | ettepanekus peab olema selge sõnaga märgitud, et üleandjate töödeldavaid andmeid tohib kasutada üksnes siis, kui see on kooskõlas Euroopa Liidu andmekaitseraamistikuga, sealhulgas isikuandmete kaitse üldmääruse ja e-privaatsuse õigusaktidega; |
| --- | --- |

—

ettepanekus peab olema selge sõnaga märgitud, et üleandjate töödeldavaid andmeid tohib kasutada üksnes siis, kui see on kooskõlas Euroopa Liidu andmekaitseraamistikuga, sealhulgas isikuandmete kaitse üldmääruse ja e-privaatsuse õigusaktidega;

| — | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab lisada ettepaneku artiklitele 13 ja 16 viite isikuandmete kaitse üldmäärusele seoses isikuandmetega seotud kustutamise õigusega ja õigusega tutvuda oma andmetega. Kui töödeldakse muid andmeid kui isikuandmeid („muid andmeid“), soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor järjepidevuse huvides ühtlustada artiklite 13 ja 16 sätted isikuandmete kaitse üldmääruses kehtestatud korraga. |
| --- | --- |

—

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab lisada ettepaneku artiklitele 13 ja 16 viite isikuandmete kaitse üldmäärusele seoses isikuandmetega seotud kustutamise õigusega ja õigusega tutvuda oma andmetega. Kui töödeldakse muid andmeid kui isikuandmeid („muid andmeid“), soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor järjepidevuse huvides ühtlustada artiklite 13 ja 16 sätted isikuandmete kaitse üldmääruses kehtestatud korraga.

Brüssel, 14. märts 2017

Euroopa Andmekaitseinspektor

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv digitaalse sisu üleandmise lepingutega seonduvate teatavate aspektide kohta, COM/2015/0634, avaldatud aadressil http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1450431933547&uri=CELEX:52015PC0634.

1

(2)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv internetimüügi ja muu kaugmüügi lepingutega seonduvate teatavate aspektide kohta, COM/2015/0635 final.

2

final

(3)  Lisateave: http://ec.europa.eu/justice/contract/digital-contract-rules/index_en.htm.

3

(4)  Selles kontekstis tegi komisjon ka varasema ettepaneku: vt „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa ühise müügiõiguse kohta“, COM/2011/0635 final; hiljem komisjon loobus ettepanekust.

4

final

(5)  Avaldatud aadressil http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-%2f%2fEP%2f%2fNONSGML%2bCOMPARL%2bPE-582.370%2b03%2bDOC%2bPDF%2bV0%2f%2fET.

5

(6)  Avaldatud aadressil http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-%2f%2fEP%2f%2fNONSGML%2bCOMPARL%2bPE-592.444%2b01%2bDOC%2bPDF%2bV0%2f%2fET.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64).

7

(8)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

9

(10)  Vt ettepaneku seletuskiri, lk 3.

10

(11)  Vt ettepaneku artikli 3 lõige 1.

11

(12)  Vt ettepaneku artikli 13 lõike 2 punkt c.

12

(13)  Vt ettepaneku artikli 13 lõike 2 punkt b.

13

(14)  Vt ettepaneku artikli 3 lõiked 1 ja 4, artikli 13 lõike 2 punkt b, artikli 15 lõike 2 punkt c ning artikli 16 lõike 4 punkt a.

14

(15)  Vt ettepaneku artikli 3 lõige 4.

15

(16)  Vt ettepaneku artikli 13 lõike 2 punkt b ja artikli 16 lõike 4 punkt b.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

18

(19)  Ettepaneku artikli 3 lõige 8.

19

(20)  Praegu, ettepaneku analüüsi kontekstis, on peamised kohaldatavad tekstid direktiiv 95/46/EÜ, mis tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse määrusega (EL) 2016/679, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37). Direktiivi muudab eeldatavalt kehtetuks hiljutine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek, milles käsitletakse eraelu austamist ja isikuandmete kaitset elektroonilise side puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/58/EÜ, 10. jaanuar 2017, COM(2017) 10 final (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev määrus).

20

final

---

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/14

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte, mis käsitleb Schengeni infosüsteemi uut õiguslikku alust

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(2017/C 200/08)

Schengeni infosüsteem (SIS) on üks suuremaid ja pikaajalisemaid suuremahulisi IT-süsteeme, mis toetab välispiirikontrolli ja õiguskaitsekoostööd Schengeni riikides. Kolm aastat pärast teise põlvkonna SISi kasutuselevõttu korraldas komisjon üldise hindamise. Selle tulemusena esitati 21. detsembril 2016 õigusaktide pakett, millega tunnistatakse kehtetuks SISi praegune õiguslik alus. Need õiguslikud muudatused on osa laiemast Euroopa Liidu välispiiride haldamise ja sisejulgeoleku täiustamise protsessist, mis aitab toime tulla terrorismiohust ja rändajate suurest sissevoolust tulenevate probleemidega.

Euroopa Andmekaitseinspektor võtab teadmiseks käimasolevad arutelud koostalitlusvõime suurendamisest ELi suuremahuliste IT-süsteemide, sealhulgas SISi vahel, mis loodi teatud ajajärgu konkreetsete vajaduste rahuldamiseks. Sellest tulenevalt kehtestati keeruline õigusraamistik rände, piirihalduse ja politseikoostöö valdkonnas. Euroopa Andmekaitseinspektor julgustab seadusandjat veelgi kaaluma – vaadates kaugemale kõnealustest ettepanekutest –, kuidas oleks võimalik luua ELi piirihalduse ja julgeolekualaste suuremahuliste IT-süsteemide jaoks järjepidevam, sidusam ja ulatuslikum õiguslik alus, mis oleks täielikult kooskõlas andmekaitse põhimõtetega.

Õigusaktide pakett koosneb kolmest määruse eelnõust, mis käsitlevad politsei- ja õiguskoostööd, riigipiiri ületamise kontrolle ning tagasisaatmist. Nende ettepanekute peaeesmärk on paremini toetada Euroopa Liidu tagasisaatmis- ja terrorismivastase võitluse poliitikat, ühtlustada riiklikke SISi kasutamise menetlusi ning parandada süsteemi julgeolekut.

SISi keskse järelevalvajana rõõmustavad Euroopa Andmekaitseinspektorit ettepanekutes andmekaitsele pööratud tähelepanu ja kooskõla muude andmekaitsealaste õigusaktidega.

Euroopa Andmekaitseinspektor on seisukohal, et uute andmekategooriate, sh biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtmine tõstatab küsimuse kavandatud muudatuste vajadusest ja proportsionaalsusest ning seetõttu tuleks ettepanekutele lisada mõjuhinnang, mis käsitleks Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele.

Kuivõrd üha suuremal hulgal ametiasutustel on juurdepääs süsteemile, tekitab lisaks probleeme isikuandmete erinevate töötlejate lõplik vastutus. Ettepanekud peaksid mõnel juhul paremini täpsustama juurdepääsuõigusi SISi eri liiki hoiatusteadetele. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata süsteemile juurdepääsu omavate kasutajate rollide, vastutuse ja juurdepääsuõiguste jaotumisele.

Samuti palub Euroopa Andmekaitseinspektor paremini põhjendada isikuid käsitleva hoiatusteate säilitusaja pikendamist ja teeb muid soovitusi ettepanekute edasiseks täiustamiseks.

1.   SISSEJUHATUS JA TAUST

| 1. | Schengeni infosüsteem (SIS) loodi 1995. aastal Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikliga 92 (1). Teise põlvkonna SIS (SIS II) võeti kasutusele 9. aprillil 2013 järgmiste õigusaktide alusel:






  — | määrus (EÜ) nr 1987/2006, (2) mis käsitleb SIS II kasutamist selliste kolmandate riikide kodanike kontrollimisel, kes ei täida Schengeni alale sisenemise või seal viibimise tingimusi; |
| --- | --- | --- |

1.

Schengeni infosüsteem (SIS) loodi 1995. aastal Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikliga 92 (1). Teise põlvkonna SIS (SIS II) võeti kasutusele 9. aprillil 2013 järgmiste õigusaktide alusel:

—

määrus (EÜ) nr 1987/2006, (2) mis käsitleb SIS II kasutamist selliste kolmandate riikide kodanike kontrollimisel, kes ei täida Schengeni alale sisenemise või seal viibimise tingimusi;

| — | nõukogu otsus 2007/533/JSK, (3) mis käsitleb SIS II kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös; |
| --- | --- |

—

nõukogu otsus 2007/533/JSK, (3) mis käsitleb SIS II kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös;

| — | määrus (EÜ) nr 1986/2006, (4) mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (5). |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1986/2006, (4) mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (5).

| 2. | 2016. aastal, st kolm aastat pärast teise põlvkonna SISi kasutuselevõttu, korraldas komisjon SISi põhjaliku hindamise (6). Selle tulemusena tehti kindlaks, et vaja on parandada süsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Seetõttu esitas komisjon 21. detsembril 2016 kolm määruse ettepanekut, mis moodustavad osa Schengeni infosüsteemi esimesest paketist:






  — | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (edaspidi „piirikontrolle käsitlev SISi ettepanek“) (7); |
| --- | --- | --- |

2.

2016. aastal, st kolm aastat pärast teise põlvkonna SISi kasutuselevõttu, korraldas komisjon SISi põhjaliku hindamise (6). Selle tulemusena tehti kindlaks, et vaja on parandada süsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Seetõttu esitas komisjon 21. detsembril 2016 kolm määruse ettepanekut, mis moodustavad osa Schengeni infosüsteemi esimesest paketist:

—

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (edaspidi „piirikontrolle käsitlev SISi ettepanek“) (7);

| — | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL (edaspidi „politsei- ja õiguskoostööd käsitlev SISi ettepanek“) (8); |
| --- | --- |

—

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL (edaspidi „politsei- ja õiguskoostööd käsitlev SISi ettepanek“) (8);

| — | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (edaspidi „tagasisaatmist käsitlev SISi ettepanek“) (9). |
| --- | --- |

—

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (edaspidi „tagasisaatmist käsitlev SISi ettepanek“) (9).

| 3. | Siinkohal tuleb mainida, et komisjon kavatseb lähikuudel esitada veel teisegi seadusandlike ettepanekute paketi SISi kohta, et parandada veelgi ELi suuremahuliste IT-süsteemide koostalitlusvõimet, võttes aluseks kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma järeldused (10). |
| --- | --- |

3.

Siinkohal tuleb mainida, et komisjon kavatseb lähikuudel esitada veel teisegi seadusandlike ettepanekute paketi SISi kohta, et parandada veelgi ELi suuremahuliste IT-süsteemide koostalitlusvõimet, võttes aluseks kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma järeldused (10).

| 4. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et SIS ja muud olemasolevad (ja kavandatavad) ELi suuremahulised IT-süsteemid on osa laiemast arutelust, mille komisjon algatas, et teada saada, kuidas muuta andmete haldamine ja kasutamine nii piiride haldamise kui ka julgeoleku valdkonnas tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et selle arutelu eesmärgid on suurendada olemasolevatest IT-süsteemidest saadavat kasu ja töötada välja uusi ja täiendavaid meetmeid lünkade kõrvaldamiseks. Üks komisjoni väljapakutud viis nende eesmärkide saavutamiseks on arendada ELi suuremahuliste IT-süsteemide, sh SISi koostalitlusvõimet (11). |
| --- | --- |

4.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et SIS ja muud olemasolevad (ja kavandatavad) ELi suuremahulised IT-süsteemid on osa laiemast arutelust, mille komisjon algatas, et teada saada, kuidas muuta andmete haldamine ja kasutamine nii piiride haldamise kui ka julgeoleku valdkonnas tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et selle arutelu eesmärgid on suurendada olemasolevatest IT-süsteemidest saadavat kasu ja töötada välja uusi ja täiendavaid meetmeid lünkade kõrvaldamiseks. Üks komisjoni väljapakutud viis nende eesmärkide saavutamiseks on arendada ELi suuremahuliste IT-süsteemide, sh SISi koostalitlusvõimet (11).

| 5. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et ELi suuremahuliste IT-süsteemide paljusus tuleneb areneva institutsioonilise, poliitilise ja õigusraamistiku konkreetsetest vajadustest. Selle tulemusena on loodud keerukad õigusraamistikud ja juhtimismudelid. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et ELi suuremahuliste IT-süsteemide paljusus tuleneb areneva institutsioonilise, poliitilise ja õigusraamistiku konkreetsetest vajadustest. Selle tulemusena on loodud keerukad õigusraamistikud ja juhtimismudelid.

| 6. | Seda silmas pidades julgustab Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjat kaaluma – vaadates kaugemale kõnealustest ettepanekutest –, kuidas oleks võimalik saavutada järjepidevam, sidusam ja ulatuslikum õiguslik alus, kus ELi piirihaldus- ja õiguskaitseandmebaasid vastaksid paremini kaasaegsetele andmekaitse põhimõtetele, näiteks eesmärgi piiritlemine, tehnika tasemele vastava julgeoleku kasutamine, proportsionaalne andmete säilitusaeg, andmekvaliteet, lõimitud andmekaitse, jälgitavus, tõhus järelevalve ja väärkasutuse eest hoiatavate karistuste määramine. |
| --- | --- |

6.

Seda silmas pidades julgustab Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjat kaaluma – vaadates kaugemale kõnealustest ettepanekutest –, kuidas oleks võimalik saavutada järjepidevam, sidusam ja ulatuslikum õiguslik alus, kus ELi piirihaldus- ja õiguskaitseandmebaasid vastaksid paremini kaasaegsetele andmekaitse põhimõtetele, näiteks eesmärgi piiritlemine, tehnika tasemele vastava julgeoleku kasutamine, proportsionaalne andmete säilitusaeg, andmekvaliteet, lõimitud andmekaitse, jälgitavus, tõhus järelevalve ja väärkasutuse eest hoiatavate karistuste määramine.

| 7. | Mis puutub praegusesse ettepanekusse, siis on Euroopa Andmekaitseinspektoril hea meel, et komisjoni talitused konsulteerisid temaga mitteametlikult enne SIS II õigusaktide paketi vastuvõtmist. Samas kahetseb ta, et väga lühikese tähtaja ning ettepanekute keerukuse ja pikkuse tõttu ei olnud sel ajal võimalik anda olulist panust. |
| --- | --- |

7.

Mis puutub praegusesse ettepanekusse, siis on Euroopa Andmekaitseinspektoril hea meel, et komisjoni talitused konsulteerisid temaga mitteametlikult enne SIS II õigusaktide paketi vastuvõtmist. Samas kahetseb ta, et väga lühikese tähtaja ning ettepanekute keerukuse ja pikkuse tõttu ei olnud sel ajal võimalik anda olulist panust.

5.   JÄRELDUS

| 52. | Üldise tähelepanekuna märgib Euroopa Andmekaitseinspektor ELi praeguse IT-süsteemide maastiku keerukust ja julgustab seadusandjat kaaluma – vaadates kaugemale käesolevatest ettepanekutest –, kuidas oleks võimalik luua ELi piirihalduse ja julgeolekualaste suuremahuliste IT-süsteemide jaoks järjepidevam, sidusam ja ulatuslikum õiguslik alus, mis oleks täielikult kooskõlas andmekaitse põhimõtetega. |
| --- | --- |

52.

Üldise tähelepanekuna märgib Euroopa Andmekaitseinspektor ELi praeguse IT-süsteemide maastiku keerukust ja julgustab seadusandjat kaaluma – vaadates kaugemale käesolevatest ettepanekutest –, kuidas oleks võimalik luua ELi piirihalduse ja julgeolekualaste suuremahuliste IT-süsteemide jaoks järjepidevam, sidusam ja ulatuslikum õiguslik alus, mis oleks täielikult kooskõlas andmekaitse põhimõtetega.

| 53. | Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt SISi ettepanekutes andmekaitsele pööratud tähelepanu üle. Siiski näeb ta arenguruumi järgmistes küsimustes. |
| --- | --- |

53.

Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt SISi ettepanekutes andmekaitsele pööratud tähelepanu üle. Siiski näeb ta arenguruumi järgmistes küsimustes.

| 54. | Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et (andmekaitse) mõjuhinnangu puudumise tõttu ei ole võimalik täielikult hinnata SIS II kehtiva õigusliku aluse kohta esitatud muudatuste vajadust ja proportsionaalsust. Võttes eeskätt arvesse süsteemis uute andmekategooriate, eelkõige biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtuga seotud riske, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor hinnata selliste andmete SISis kogumise ja kasutamise vajadust ning nende kogumise proportsionaalsust. |
| --- | --- |

54.

Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et (andmekaitse) mõjuhinnangu puudumise tõttu ei ole võimalik täielikult hinnata SIS II kehtiva õigusliku aluse kohta esitatud muudatuste vajadust ja proportsionaalsust. Võttes eeskätt arvesse süsteemis uute andmekategooriate, eelkõige biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtuga seotud riske, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor hinnata selliste andmete SISis kogumise ja kasutamise vajadust ning nende kogumise proportsionaalsust.

| 55. | Mis puudutab Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega tegelevate töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühma liikmete juurdepääsu SISile, siis rõhutab Euroopa Andmekaitseinspektor, et andmetöötluses osaleva suure hulga eri tegutsejate tõttu ei tohiks vastutus Euroopa piiri- ja rannikuvalve ning liikmesriikide vahel hägustuma. Ta soovitab ettepanekutes täpsustada, et lõplik vastutus isikuandmete töötlemise eest lasub asjaomaste liikmesriikide asutustel, keda loetakse vastutavateks töötlejateks ELi andmekaitsealaste õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

55.

Mis puudutab Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega tegelevate töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühma liikmete juurdepääsu SISile, siis rõhutab Euroopa Andmekaitseinspektor, et andmetöötluses osaleva suure hulga eri tegutsejate tõttu ei tohiks vastutus Euroopa piiri- ja rannikuvalve ning liikmesriikide vahel hägustuma. Ta soovitab ettepanekutes täpsustada, et lõplik vastutus isikuandmete töötlemise eest lasub asjaomaste liikmesriikide asutustel, keda loetakse vastutavateks töötlejateks ELi andmekaitsealaste õigusaktide alusel.

| 56. | Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadel, tagasisaatmisega tegelevate töötajate rühmadel ja rändehalduse tugirühmade liikmetel ei tohiks olla juurdepääsu kõikidele SISi hoiatusteadete kategooriatele, vaid üksnes asjaomase rühma ülesannetega seotud kategooriatele. Samas tuleks ettepanekutes selgelt sätestada, et juurdepääs SISile peab piirduma üksnes asjakohase loaga asutuste esindajatega. |
| --- | --- |

56.

Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadel, tagasisaatmisega tegelevate töötajate rühmadel ja rändehalduse tugirühmade liikmetel ei tohiks olla juurdepääsu kõikidele SISi hoiatusteadete kategooriatele, vaid üksnes asjaomase rühma ülesannetega seotud kategooriatele. Samas tuleks ettepanekutes selgelt sätestada, et juurdepääs SISile peab piirduma üksnes asjakohase loaga asutuste esindajatega.

| 57. | Euroopa Andmekaitseinspektor juhib seadusandja tähelepanu sellele, et vaja on täielikult põhjendada, kuidas on proportsionaalne isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitusaja pikendamine kehtivas õiguslikus aluses sätestatud kolmelt aastalt ettepaneku õigusaktide paketis sätestatud viiele aastale. |
| --- | --- |

57.

Euroopa Andmekaitseinspektor juhib seadusandja tähelepanu sellele, et vaja on täielikult põhjendada, kuidas on proportsionaalne isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitusaja pikendamine kehtivas õiguslikus aluses sätestatud kolmelt aastalt ettepaneku õigusaktide paketis sätestatud viiele aastale.

| 58. | Lisaks eespool loetletud põhiprobleemidele käsitletakse käesolevas Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitustes ka järgmisi ettepanekute aspekte:






  — | turvaintsidentidest teavitamine, |
| --- | --- | --- |

58.

Lisaks eespool loetletud põhiprobleemidele käsitletakse käesolevas Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitustes ka järgmisi ettepanekute aspekte:

—

turvaintsidentidest teavitamine,

| — | teavituskampaaniad, |
| --- | --- |

—

teavituskampaaniad,

| — | süsteemi ülesehitus, |
| --- | --- |

—

süsteemi ülesehitus,

| — | numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemide kasutamine, |
| --- | --- |

—

numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemide kasutamine,

| — | süsteemi loodud statistika. |
| --- | --- |

—

süsteemi loodud statistika.

| 59. | Euroopa Andmekaitseinspektor on valmis andma täiendavat nõu seoses ettepanekutega, samuti mis tahes delegeeritud õigusakti või rakendusaktiga, mis võetakse vastu kavandatud määruste alusel ja võib mõjutada isikuandmete töötlemist. |
| --- | --- |

59.

Euroopa Andmekaitseinspektor on valmis andma täiendavat nõu seoses ettepanekutega, samuti mis tahes delegeeritud õigusakti või rakendusaktiga, mis võetakse vastu kavandatud määruste alusel ja võib mõjutada isikuandmete töötlemist.

Brüssel, 3. mai 2017

Euroopa andmekaitseinspektor

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  19. juuni 1990. aasta konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).

2

(3)  Nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).

3

(4)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 1.

4

(5)  Neid õigusakte täiendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143), millega loodi SIS II asutamisele rahaline tugi.

5

(6)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) hindamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 3 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 59 lõikele 3 ja artikli 66 lõikele 5“, COM (2016) 880 final.

6

(7)  COM(2016) 882 final.

7

(8)  COM(2016) 883 final.

8

(9)  COM(2016) 881 final.

9

(10)  Komisjoni 17. juuni 2016. aasta otsus 2016/C 257/03, lisateave on veebiaadressil http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=3435

10

(11)  6. aprilli 2016. aasta teatis „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“, COM(2016) 205 final.

11

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/17

---

Teadaanne Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Türgist pärit madala süsinikusisaldusega ferrokroomi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

(2017/C 200/09)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Türgist pärit madala süsinikusisaldusega ferrokroomi imporditakse dumpinguhinnaga ning et see tekitab olulist kahju liidu tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitas 10. mail 2017 liidu ainsa madala süsinikusisaldusega ferrokroomi tootja Elektrowerk Weisweiler GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja“) nimel Euroopa ferrosulamitootjate ühendus (edaspidi „Euroalliages“). Kaebuse esitaja toodang moodustab 100 % liidu madala süsinikusisaldusega ferrokroomi toodangust.

2.   Uurimisalune toode

Käesoleva uurimise alune toode on ferrokroom, mille süsinikusisaldus on üle 0,05, kuid mitte üle 0,5 massiprotsendi (edaspidi „uurimisalune toode“).

3.   Väidetav dumping

Väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode on Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Türgist (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit uurimisalune toode, mis praegu kuulub CN-koodi ex 7202 49 50 alla. CN-kood on esitatud ainult informatsiooniks.

Komisjonile kättesaadav teave sisaldab normaalväärtuse ja liitu ekspordi korras müüdava uurimisaluse toote ekspordihindade võrdlust tehasehindade tasandil.

Selle põhjal on kõikide asjaomaste riikide puhul arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

4.   Väidetav kahju ja põhjuslik seos

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, et uurimisaluse toote import asjaomastest riikidest on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohast.

Kaebuse esitaja esitatud esmapilgul usutavad tõendid näitavad, et lisaks muudele tagajärgedele on uurimisaluse toote impordimaht ja -hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügikogustele, hinnatasemele ja turuosale ning et selle tulemuseks on liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse oluline halvenemine.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatab seega uurimise alusmääruse artikli 5 alusel.

Uurimisega tehakse kindlaks, kas asjaomastest riikidest pärit uurimisalust toodet imporditakse dumpinguhinnaga ning kas kõnealune dumping on põhjustanud kahju liidu tootmisharule. Kui need väited leiavad kinnitust, uuritakse, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu.

5.1.   
  Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 2016 kuni 31. märtsini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2.   
  Dumpingu kindlaksmääramise menetlus

Komisjoni uurimises kutsutakse osalema asjaomaste riikide uurimisalust toodet eksportivad tootjad (2).

5.2.1.   Eksportivate tootjate uurimine

5.2.1.1.   Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit uuritavate eksportivate tootjate valimise kord

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja vajadust lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon mõistlikkuse piires vähendada uuritavate eksportivate tootjate arvu, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, palutakse käesolevaga kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingute kohta käesoleva teate I lisas nõutud teabe.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks eksportivate tootjate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa ametiasutustega ning võib võtta ühendust iga teadaoleva eksportivate tootjate ühendusega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa asutustele ja eksportivate tootjate ühendustele vajaduse korral Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Eksportivate tootjate kohta uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ning Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa ametiasutustele.

Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole märgitud teisiti.

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad“). Ilma et see piiraks alljärgneva punkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate impordile määratav võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (3).

b)   Individuaalne dumpingumarginaal valimisse kaasamata äriühingute jaoks

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete dumpingumarginaalide (edaspidi „individuaalne dumpingumarginaal“) kehtestamist. Eksportivad tootjad, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, peavad taotlema küsimustikku ja tagastama selle nõuetekohaselt täidetuna 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti. Komisjon uurib, kas neile võib kehtestada individuaalse tollimaksumäära alusmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt. Need eksportivad tootjad, kes leiavad, et nende puhul toimub uurimisaluse toote valmistamine ja müük turumajanduse tingimustes, võivad esitada sellega seoses nõuetekohaselt põhjendatud taotluse (edaspidi „turumajandusliku kohtlemise taotlus“) ning tagastada selle nõuetekohaselt täidetuna punktis 5.2.2.2 esitatud tähtaegade jooksul.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, näiteks juhul, kui eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.2.1.2.   Türgist pärit uuritavate eksportivate tootjatega seotud menetlus

Kõigil Türgi eksportivatel tootjatel ja eksportivate tootjate ühendustel palutakse endast teatamiseks ja küsimustiku saamiseks võtta komisjoniga eelistatavalt e-posti teel ühendust viivitamata, kuid mitte hiljem kui 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Uurimise jaoks vajalike andmete saamiseks eksportivate tootjate kohta saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele Türgi eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ja Türgi ametiasutustele.

Eksportivad tootjad ja (vajaduse korral) eksportivate tootjate ühendused peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.2.2.   Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjatega seotud lisamenetlus

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a määratakse Hiina Rahvavabariigist pärit impordi puhul normaalväärtus tavapäraselt võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks valib komisjon sobiva võrdlusriigi. Komisjon on selleks esialgu valinud Venemaa. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on liidu teiste turumajanduslike tarnijate hulgas Brasiilia, Lõuna-Aafrika, Türgi, Taiwan ja Ameerika Ühendriigid. Selleks et valida välja võrdlusriik, uurib komisjon, kas neis turumajanduslikes kolmandates riikides, mille puhul on märke uurimisaluse toote tootmisest, esineb uurimisaluse toote tootmist ja müüki. Huvitatud isikutel palutakse kommenteerida võrdlusriigi valiku asjakohasust 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b võivad need eksportivad tootjad, kes leiavad, et nende puhul toimivad turumajanduse tingimused, esitada sellega seoses nõuetekohaselt põhjendatud taotluse (edaspidi „turumajandusliku kohtlemise taotlus“). Turumajanduslikku kohtlemist võimaldatakse, kui kõnealuse turumajandusliku kohtlemise taotluse hindamine näitab, et alusmääruse (4) artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumid on täidetud. Nende eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, arvutatakse dumpingumarginaal võimaluste piires nende endi normaalväärtuse ja ekspordihindade põhjal vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b, ilma et see piiraks alusmääruse artikli 18 kohast kättesaadavate faktide kasutamist.

Komisjon saadab turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõikidele valimisse kaasatud Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ja Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele. Komisjon hindab ainult nende valimisse kaasatud Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate ja valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud turumajandusliku kohtlemise taotluse vorme, kelle individuaalse dumpingumarginaali taotlus on heaks kiidetud.

Kõik turumajanduslikku kohtlemist taotlevad eksportivad tootjad peavad tagastama täidetud turumajandusliku kohtlemise taotluse 21 päeva jooksul pärast valimi moodustamist või valimi moodustamisest loobumisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.2.3.   Sõltumatute importijate uurimine
   (5)
   (6)

Uurimisalust toodet Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Türgist liitu importivaid sõltumatuid importijaid kutsutakse käesolevas uurimises osalema.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, kelle uurimiseks moodustatakse valim (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingute kohta käesoleva teate II lisas nõutud teabe.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab sõltumatute importijate valimi moodustamisel vajalikuks, võib ta lisaks võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida uurimisaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab uurimise seisukohast vajalikuks, saadab ta küsimustikud valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja kõigile teadaolevatele importijate ühendustele. Kõnealused isikud peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.3.   
  Kahju kindlakstegemise ja liidu tootjate uurimise menetlus

Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel ja selle käigus hinnatakse objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mahtu, impordi mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule. Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud kahju, kutsutakse liidu uurimisaluse toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

Uurimise seisukohast vajaliku, liidu tootjaid käsitleva teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud teadaolevale liidu tootjale või liidu tootja esindajale ja teadaolevale liidu tootjate ühendusele, kelleks on vastavalt Elektrowerk Weisweiler GmbH ja Euroalliages.

Eespool nimetatud liidu tootja ja liidu tootjate ühendus peavad täidetud küsimustiku esitama 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kõigil liidu tootjatel ja liidu tootjate ühendustel, keda ei ole eespool nimetatud, palutakse endast teada andmiseks ja küsimustiku saamiseks võtta komisjoniga soovitatavalt e-posti teel viivitamata ühendust, igal juhul mitte hiljem kui 15 päeva pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.4.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja sellest põhjustatud kahju esinemine leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel ning tarbijaid esindavatel ühendustel palutakse endast teada anda 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad ühendused sama tähtaja jooksul tõendama, et nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on objektiivne seos.

Isikud, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul endast teada annavad, võivad esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Kõigil juhtudel võetakse artikli 21 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.5.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja seda kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti.

5.6.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Huvitatud isikud võivad taotleda uurimist korraldavatelt komisjoni talitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise algetapiga seotud küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.7.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Komisjonile kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigust. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab a) komisjonil kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduskaitsega seotud menetluses kasutada ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigusi kasutada.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited“ (7).

Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Limited“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, e-posti teel, välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad sõnaselgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid eeskirju ja lisateavet komisjoniga suhtlemise kohta, sealhulgas teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post | : | TRADE-AD638-DUMPING-CHINA@ec.europa.eu
  TRADE-AD638-DUMPING-RUSSIA@ec.europa.eu
  TRADE-AD638-DUMPING-TURKEY@ec.europa.eu
  TRADE-AD638-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post

:

TRADE-AD638-DUMPING-CHINA@ec.europa.eu

TRADE-AD638-DUMPING-RUSSIA@ec.europa.eu

TRADE-AD638-DUMPING-TURKEY@ec.europa.eu

TRADE-AD638-INJURY@ec.europa.eu

6.   Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonilises vormis koostöö puudumist ei loeta koostöösoovimatuseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamata ühendust võtta.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja uurimist korraldavate komisjoni talituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjusi. Uurimise algetapiga seotud küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses asjaomaste isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka selliseks ärakuulamiseks, kus osalevad isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu dumping, kahju, põhjuslik seos ja liidu huvi. Selline ärakuulamine toimub üldjuhul kõige hiljem neljanda nädala lõpus pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse alusmääruse artikli 6 lõike 9 kohaselt lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 1 võidakse ajutised meetmed kehtestada hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (8).

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  Eksportiv tootja on asjaomastes riikides asuv tootja, kes toodab ja ekspordib uurimisalust toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uurimisaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(3)  Alusmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse null- või miinimummarginaale ega marginaale, mis on kehtestatud vastavalt alusmääruse artiklis 18 kirjeldatud tingimustele.

(4)  Eksportivad tootjad peavad eelkõige tõendama, et: i) majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja riigi märkimisväärse sekkumiseta; ii) äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; iii) varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; iv) pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ning stabiilsus ja v) vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

(5)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole eksportivate tootjatega seotud. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa nende eksportivate tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; kolmas isik omab või kontrollib või valdab otse või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otse või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otse või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult juhul, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikuteühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(6)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muudes küsimustes kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(7)  Märkega „Limited“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(8)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

I LISA

Image

☐ Piiratud kasutusega versioon (1)

☐ Huvitatud isikutele tutvumiseks ette nähtud versioon

(märkida vastavasse kasti rist)

DUMPINGUVASTANE MENETLUS HIINA RAHVAVABARIIGIST, VENEMAALT JA TÜRGIST PÄRIT MADALA SÜSINIKUSISALDUSEGA FERROKROOMI IMPORDI SUHTES

HIINA RAHVAVABARIIGI JA VENEMAA EKSPORTIVATE TOOTJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesolev vorm on koostatud selleks, et aidata Hiina Rahvavabariigi ja Venemaa eksportivatel tootjatel esitada algatamisteate punkti 5.2.1.1 alapunktis a nõutav valimi moodustamiseks vajalik teave.

Nii piiratud kasutusega versioon („Limited“) kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon („For inspection by interested parties“) tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteatele.

1. NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

Faks

2. KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige käive (äriühingu arvestusvääringus), mille äriühing saavutas uurimisperioodil algatamisteates määratletud madala süsinikusisaldusega ferrokroomi müügiga (eksportmüük igasse liidu liikmesriiki eraldi ja kõigisse 28 liikmesriiki (2) kokku, omamaine müük), ja vastav kaal või kogus. Märkige massi- või mahuühik ja kasutatud vääring.

Märkige mõõtühik

Väärtus arvestusvääringus

Märkige kasutatud vääring

Teie äriühingu valmistatud uurimisaluse toote eksportmüük igasse ELi liikmesriiki eraldi ja kõigisse 28 liikmesriiki kokku

Kokku:

Nimetage iga liikmesriik (1):

Teie äriühingu toodetud uurimisaluse toote omamaine müük

(1) Vajaduse korral lisage ridu.

(1) See dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21) artiklile 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(2) Euroopa Liidu 28 liikmesriiki on: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

Image

3. TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE (1) TEGEVUS

Esitage täpne kirjeldus äriühingu ja kõikide uurimisaluse toote valmistamisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe oma äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla võib kuuluda uurimisaluse toote müük või toote valmistamine alltöövõtukokkulepete alusel, uurimisaluse toote töötlemine või sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevused

Suhe

4. MUU TEAVE

Esitage mis tahes muu asjakohane teave, mida äriühing peab komisjonile valimi moodustamise jaoks kasulikuks.

5. INDIVIDUAALNE DUMPINGUMARGINAAL

Äriühing deklareerib, et juhul, kui teda valimisse ei kaasata, tahaks ta saada küsimustiku ja muud taotlusvormid, et need täita ja taotleda individuaalset dumpingumarginaali kooskõlas algatamisteate punkti 5.2.1.1. alapunktiga b.

☐ Jah

☐ Ei

6. KINNITUS

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema valdusi külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate tootjate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele äriühingule ebasoodsam, kui see olnuks koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev

(1) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otse või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otse või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otse või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult juhul, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikuteühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

II LISA

Image

☐ Piiratud kasutusega versioon (1)

☐ Huvitatud isikutele tutvumiseks ette nähtud versioon

(märkida vastavasse kasti rist)

DUMPINGUVASTANE MENETLUS HIINA RAHVAVABARIIGIST, VENEMAALT JA TÜRGIST PÄRIT MADALA SÜSINIKUSISALDUSEGA FERROKROOMI IMPORDI SUHTES

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesolev vorm on koostatud selleks, et aidata sõltumatutel importijatel esitada algatamisteate punkti 5.2.3 kohaselt nõutava valimi moodustamiseks vajalik teave.

Nii piiratud kasutusega versioon („Limited“) kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon („For inspection by interested parties“) tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteatele.

1. NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

Faks

2. KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige äriühingu kogukäive eurodes ja algatamisteates määratletud vaatlusaluse toote käive ja kaal või kogus Euroopa Liitu (2) suunatud impordi puhul ja pärast Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Türgist importimist liidu turule edasimüügi puhul uurimisperioodi jooksul. Märkige kasutatud massi- või mahuühik.

Märkige mõõtühik

Väärtus eurodes

Teie äriühingu kogukäive eurodes

Uurimisaluse toote import Euroopa Liitu

Uurimisaluse toote edasimüük Euroopa Liidu turul pärast selle importimist Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Türgist.

(1) See dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21) artiklile 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(2) Euroopa Liidu 28 liikmesriiki on: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

Image

3. TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE (1) TEGEVUS

Esitage täpne kirjeldus äriühingu ja kõikide uurimisaluse toote valmistamisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe oma äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla võib kuuluda uurimisaluse toote müük või toote valmistamine alltöövõtukokkulepete alusel, uurimisaluse toote töötlemine või sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevused

Suhe

4. MUU TEAVE

Esitage mis tahes muu asjakohane teave, mida äriühing peab komisjonile valimi moodustamise jaoks kasulikuks.

5. KINNITUS

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema valdusi külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele äriühingule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

(1) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otse või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otse või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otse või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult juhul, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikuteühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/27

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8484 – Gasunie/Vopak/Oiltanking/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 200/10)

| 1. | 14. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Gasunie LNG Holding B.V („Gasunie“, Madalmaad) (N.V. Nederlandse Gasunie tütarettevõtja), ettevõtja Vopak LNG Holding B.V. („Vopak“, Madalmaad) (Koninlijke Vopak N.V. tütarettevõtja) ja Oiltanking GmbH („Oiltanking“, Saksamaa) (Marquard & Bahls AG („M&B“) tütarettevõtja) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

14. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Gasunie LNG Holding B.V („Gasunie“, Madalmaad) (N.V. Nederlandse Gasunie tütarettevõtja), ettevõtja Vopak LNG Holding B.V. („Vopak“, Madalmaad) (Koninlijke Vopak N.V. tütarettevõtja) ja Oiltanking GmbH („Oiltanking“, Saksamaa) (Marquard & Bahls AG („M&B“) tütarettevõtja) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Gasunie: Euroopa gaasitaristuettevõtja, millele kuulub Madalmaade ülekandesüsteemi haldur ja Madalmaades asuv veeldatud maagaasi (LNG) terminal ning mis käitab neid;
  —   Vopak: sõltumatu mahutiteenuste pakkuja, mis käitab kaht LNG imporditerminali Madalmaades ja Mehhikos;
  —   Oiltanking: sõltumatu hoiustamisteenuste osutaja naftatoodetele, keemilistele gaasidele ja puistlastile. M&B LNG-valdkonna turgudel muidu ei tegutse;
  —   ühisettevõtja: omab ja käitab LNG terminali Põhja-Saksamaal. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Gasunie: Euroopa gaasitaristuettevõtja, millele kuulub Madalmaade ülekandesüsteemi haldur ja Madalmaades asuv veeldatud maagaasi (LNG) terminal ning mis käitab neid;

—   Vopak: sõltumatu mahutiteenuste pakkuja, mis käitab kaht LNG imporditerminali Madalmaades ja Mehhikos;

—   Oiltanking: sõltumatu hoiustamisteenuste osutaja naftatoodetele, keemilistele gaasidele ja puistlastile. M&B LNG-valdkonna turgudel muidu ei tegutse;

—   ühisettevõtja: omab ja käitab LNG terminali Põhja-Saksamaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8484 – Gasunie/Vopak/Oiltanking/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8484 – Gasunie/Vopak/Oiltanking/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/28

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8532 – Blackstone Group / Sponda)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 200/11)

| 1. | 15. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Blackstone Group L.P. („Blackstone“, Ameerika Ühendriigid) omandab kaudse ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sponda Plc („Sponda“, Soome) ülevõtupakkumise teel. |
| --- | --- |

1.

15. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Blackstone Group L.P. („Blackstone“, Ameerika Ühendriigid) omandab kaudse ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sponda Plc („Sponda“, Soome) ülevõtupakkumise teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Blackstone: üleilmne varahaldaja. Ettevõtja peakorter asub Ameerika Ühendriikides ning tal on bürood Euroopas ja Aasias;
  —   Sponda: Soome riiklik kinnisvarainvesteeringute ettevõtja, mille valdkonnaks on äripindade rentimine ning kinnisvara arendamine ja omamine. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Blackstone: üleilmne varahaldaja. Ettevõtja peakorter asub Ameerika Ühendriikides ning tal on bürood Euroopas ja Aasias;

—   Sponda: Soome riiklik kinnisvarainvesteeringute ettevõtja, mille valdkonnaks on äripindade rentimine ning kinnisvara arendamine ja omamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8532 – Blackstone Group / Sponda):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8532 – Blackstone Group / Sponda):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 23.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/29

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8452 – SUEZ / GE Water & Process Technologies)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 200/12)

| 1. | 14. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja SUEZ SA („Suez“, Prantsusmaa) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja GE Power's Water and Process Technologies business („GE Water“, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

14. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja SUEZ SA („Suez“, Prantsusmaa) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja GE Power's Water and Process Technologies business („GE Water“, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Suez: pakub veevarude halduse, vee ringlussevõtu, reovee taaskasutuse ning linnaarendusteenuseid;
  —   GE Water: pakub keemilisi ja seadmetega veekäitluslahendusi tööstustele ja omavalitsustele. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Suez: pakub veevarude halduse, vee ringlussevõtu, reovee taaskasutuse ning linnaarendusteenuseid;

—   GE Water: pakub keemilisi ja seadmetega veekäitluslahendusi tööstustele ja omavalitsustele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8452 – SUEZ / GE Water & Process Technologies):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8452 – SUEZ / GE Water & Process Technologies):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

---