# Europeiska unionens C 170/30 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 170 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången30 maj 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 170

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången30 maj 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Den 32:a sessionen hölls i Nairobi (Kenya) den 19–21 december 2016. |
| 2017/C 170/01 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan - Protokoll från sammanträdet måndagen den 19 december 2016 | 1 |
| 2017/C 170/02 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan – Protokoll från sammanträdet tisdagen den 20 december 2016 | 5 |
| 2017/C 170/03 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan - Protokoll från sammanträdet onsdagen den 21 december 2016 | 9 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Den 32:a sessionen hölls i Nairobi (Kenya) den 19–21 december 2016.

2017/C 170/01

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan - Protokoll från sammanträdet måndagen den 19 december 2016

1

2017/C 170/02

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan – Protokoll från sammanträdet tisdagen den 20 december 2016

5

2017/C 170/03

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan - Protokoll från sammanträdet onsdagen den 21 december 2016

9

---

| TECKENFÖRKLARING






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

TECKENFÖRKLARING

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

FÖRKORTNINGAR FÖR UTSKOTTENS NAMN

| AFET: | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |
| DEVE: | Utskottet för utveckling |
| INTA: | Utskottet för internationell handel |
| BUDG: | Budgetutskottet |
| CONT: | Budgetkontrollutskottet |
| ECON: | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL: | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI: | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE: | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO: | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN: | Utskottet för transport och turism |
| REGI: | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI: | Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling |
| PECH: | Fiskeriutskottet |
| CULT: | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI: | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE: | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO: | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM: | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI: | Utskottet för framställningar |
| DROI: | Underutskottet för mänskliga rättigheter |
| SEDE: | Underutskottet för säkerhet och försvar |

AFET:

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE:

Utskottet för utveckling

INTA:

Utskottet för internationell handel

BUDG:

Budgetutskottet

CONT:

Budgetkontrollutskottet

ECON:

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL:

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI:

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE:

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO:

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN:

Utskottet för transport och turism

REGI:

Utskottet för regional utveckling

AGRI:

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

PECH:

Fiskeriutskottet

CULT:

Utskottet för kultur och utbildning

JURI:

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE:

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO:

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM:

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI:

Utskottet för framställningar

DROI:

Underutskottet för mänskliga rättigheter

SEDE:

Underutskottet för säkerhet och försvar

FÖRKORTNINGAR FÖR DE POLITISKA GRUPPERNA

| PPE: | Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) |
| --- | --- |
| S&D: | Gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet |
| ECR: | Gruppen Europeiska konservativa och reformister |
| ALDE: | Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa |
| GUE/NGL: | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| Verts/ALE: | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| EFDD: | Gruppen Frihet och direktdemokrati i Europa |
| NI: | Grupplösa |

PPE:

Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater)

S&D:

Gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet

ECR:

Gruppen Europeiska konservativa och reformister

ALDE:

Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa

GUE/NGL:

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

Verts/ALE:

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

EFDD:

Gruppen Frihet och direktdemokrati i Europa

NI:

Grupplösa

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Den 32:a sessionen hölls i Nairobi (Kenya) den 19–21 december 2016.

| 30.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/1

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 19 DECEMBER 2016

(2017/C 170/01)

Innehållsförteckning

| Högtidligt öppningssammanträde | 1 |
| --- | --- |

| Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde | 2 |
| --- | --- |

| Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Godkännande av föredragningslistan (AP102.053) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Justering av protokollet från det senaste sammanträdet vid den gemensamma parlamentariska församlingens 31:a session (EUT C 451, 2.12.2016) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 18 december 2016 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Anförande av Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Debatt med Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling – ögonkontaktsförfarandet | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Frågestund med kommissionen | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kommissionens åtgärder avseende de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens 31:a session | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Utmaningar för familjejordbruk och småskalig jordbruksproduktion i AVS-länderna | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Rapport från näringslivets och arbetsmarknadens organisationer | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 19 DECEMBER 2016

(Sammanträdet öppnades kl. 11.05)

Högtidligt öppningssammanträde

Följande talade till församlingen:

Justin Bedan Njoka Muturi, talman för Kenyas nationalförsamling, Netty Baldeh, medordförande för den gemensamma parlamentariska församlingen, Louis Michel, medordförande för den gemensamma parlamentariska församlingen och Uhuru Muigai Kenyatta, Kenyas president.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.30 och återupptogs kl. 15.05)

ORDFÖRANDE: Netty BALDEH

Medordförande

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Medordföranden hälsade samtliga deltagare välkomna.

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Medordföranden meddelade att förteckningen över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter, vilken översänts av AVS-ländernas myndigheter och Europaparlamentet, skulle bifogas protokollet.

1.   Godkännande av föredragningslistan (AP102.053)

Följande yttrade sig: Michael Gahler, medordförande Netty Baldeh och Cecilia Ogwal (Uganda).

Föredragningslistan godkändes i den form som framgår av detta protokoll.

Beslut: För att underlätta ledamöternas avresa skulle man försöka hålla omröstningen så tidigt som möjligt på eftermiddagen onsdagen den 21 december.

2.   Justering av protokollet från det senaste sammanträdet vid den gemensamma parlamentariska församlingens 31:a session (EUT C 451, 2.12.2016)

Protokollen justerades.

3.   Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 18 december 2016

Medordföranden redogjorde för resultaten från presidiets sammanträde den 18 december 2016.

Följande beslut fattades:

| a) | Följande betänkanden skulle utarbetas i de ständiga utskotten: | Utskottet för politiska frågor







  — | Utmaningar vad gäller kopplingen mellan utveckling och säkerhet i AVS-ländernas och EU:s politik |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Följande betänkanden skulle utarbetas i de ständiga utskotten:

Utskottet för politiska frågor

—

Utmaningar vad gäller kopplingen mellan utveckling och säkerhet i AVS-ländernas och EU:s politik

| | Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel







  — | Den blå ekonomin: utmaningar och möjligheter för AVS-länderna |
| --- | --- | --- |

Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel

—

Den blå ekonomin: utmaningar och möjligheter för AVS-länderna

| | Utskottet för sociala frågor och miljö







  — | Förbättra tillgången till grundläggande hälso- och sjukvårdssystem, i synnerhet tillgången till mediciner mot smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- | --- |

Utskottet för sociala frågor och miljö

—

Förbättra tillgången till grundläggande hälso- och sjukvårdssystem, i synnerhet tillgången till mediciner mot smittsamma sjukdomar.

| b) | Det bekräftades att församlingens 33:e session skulle äga rum den 19–21 juni 2017 i St Julian’s (Malta). |
| --- | --- |

b)

Det bekräftades att församlingens 33:e session skulle äga rum den 19–21 juni 2017 i St Julian’s (Malta).

| c) | Församlingens 34:e session skulle äga rum i Västindien den 18–20 december 2017. |
| --- | --- |

c)

Församlingens 34:e session skulle äga rum i Västindien den 18–20 december 2017.

| d) | Det 13:e regionala sammanträdet skulle äga rum i Freetown (Sierra Leone) den 22–24 februari 2017. |
| --- | --- |

d)

Det 13:e regionala sammanträdet skulle äga rum i Freetown (Sierra Leone) den 22–24 februari 2017.

| e) | Det 14:e regionala sammanträdet skulle äga rum i Stillahavsområdet den 19–21 juli 2017. |
| --- | --- |

e)

Det 14:e regionala sammanträdet skulle äga rum i Stillahavsområdet den 19–21 juli 2017.

| f) | Ett informationsuppdrag till Mali och, om möjligt, ytterligare informationsuppdrag till Zimbabwe och Mauretanien skulle anordnas. |
| --- | --- |

f)

Ett informationsuppdrag till Mali och, om möjligt, ytterligare informationsuppdrag till Zimbabwe och Mauretanien skulle anordnas.

| g) | Församlingen skulle avge en förklaring om den parlamentariska dimensionen av förbindelserna mellan AVS-länderna och EU efter Cotonou. |
| --- | --- |

g)

Församlingen skulle avge en förklaring om den parlamentariska dimensionen av förbindelserna mellan AVS-länderna och EU efter Cotonou.

4.   Anförande av Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling

Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling, lade tonvikten i sitt uttalande på framtiden för partnerskapet mellan Europeiska unionen och AVS-länderna efter 2020 och översynen av det europeiska samförståndet om utveckling. Det bästa alternativet, som kommissionen nyligen lade fram i ett meddelande, är ett paraplyavtal mellan AVS-länderna och EU, som skulle innehålla gemensamma mål och värderingar och kompletteras med regionala skräddarsydda partnerskap för Afrika, Västindien och Stillahavsområdet för att bättre hantera varje regions särdrag. Kommissionsledamoten konstaterade att avtalet visserligen var unikt, men underströk behovet av att anpassa det till den nya globala miljön och till nya gemensamma utmaningar som uppstått, såsom klimatförändringar och migration. Då förhandlingarna mellan EU och AVS-länderna kommer att inledas 2018, uppmanade kommissionsledamot Mimica församlingen och AVS-ländernas nationella parlament att fundera över den framtida institutionella ramen och lägga fram förslag om den parlamentariska dimensionen i det framtida partnerskapet.

5.   Debatt med Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling – ögonkontaktsförfarandet

Följande yttrade sig: Bogdan Brunon Wenta, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Carlos Zorrinho, Norbert Neuser, Neven Mimica, Michèle Rivasi, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Neena Gill, Michael Gahler, Marielle de Sarnez, Nathalie Griesbeck, Cécile Kashetu Kyenge, Juan Fernando López Aguilar, Ahamada Soukouna (Mali), Louis H. Straker (Saint Vincent och Grenadinerna), Sangoné Sall (Senegal), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Joachim Zeller, Veikko Nekundi (Namibia), Babiker Mohamed Toum (Sudan), Dariusz Rosati, Mmadi Hassani Oumouri (Komorerna) och Gberi Kombo (Kamerun).

Ämnet för debatten var de tre meddelanden som kommissionen offentliggjorde i november 2016 om I riktning mot ett förnyat partnerskap med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet efter 2020, ett nytt europeiskt samförstånd om utveckling och genomförandet av målen för hållbar utveckling. Agenda 2030 ska styra internationella utvecklingsinsatser under de kommande 15 åren. Man underströk vikten av att säkerställa politisk samstämmighet för utveckling, och även av att bättre sammanlänka säkerhets-, migrations- och utvecklingsdimensionerna. Flera frågor ställdes om EU:s förvaltningsfond för Afrika, EU:s stöd åt kampen mot människohandel och förslaget till EU:s yttre investeringsplan som ett extra bidrag till uppnåendet av målen för hållbar utveckling i Afrika.

Kommissionsledamot Mimica besvarade ledamöternas frågor i tur och ordning enligt ögonkontaktsförfarandet.

6.   Frågestund med kommissionen

Totalt 29 frågor ställdes till kommissionen.

Kommissionen hade tidigare besvarat frågorna skriftligen. Kommissionsledamot Mimica gav muntliga svar på de följdfrågor som anknöt till följande ursprungliga frågor:

| | Fråga 1, ställd av Maria Lidia Senra Rodriguez, om det enorma havsutvinningsprojektet i Namibia |
| --- | --- |

Fråga 1, ställd av Maria Lidia Senra Rodriguez, om det enorma havsutvinningsprojektet i Namibia

| | Muntlig fråga 7, ställd av Catherine Bearder, om EU:s handlingsplan för vilda djur |
| --- | --- |

Muntlig fråga 7, ställd av Catherine Bearder, om EU:s handlingsplan för vilda djur

| | Muntlig fråga 17, ställd av Marielle de Sarnez, om kampen mot sjöröveri |
| --- | --- |

Muntlig fråga 17, ställd av Marielle de Sarnez, om kampen mot sjöröveri

| | Muntlig fråga 18, ställd av Cécile Kashetu Kyenge, om president Kabilas situation i Demokratiska republiken Kongo |
| --- | --- |

Muntlig fråga 18, ställd av Cécile Kashetu Kyenge, om president Kabilas situation i Demokratiska republiken Kongo

| | Muntlig fråga 21, ställd av Michael Gahler, om det somaliska flyktinglägret i Dadaab |
| --- | --- |

Muntlig fråga 21, ställd av Michael Gahler, om det somaliska flyktinglägret i Dadaab

Frågeställarna till frågorna nr 3, 5, 6, 7, 8, 11, 14, 16, 20, 13, 22, 23, 24 och 27 hade inga följdfrågor.

Frågeställarna till frågorna nr 2, 4, 9, 10, 12, 13, 15, 19, 25, 26, 28 och 29 var inte närvarande.

7.   Kommissionens åtgärder avseende de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens 31:a session

Kommissionsledamoten hänvisade till ett dokument om de åtgärder som kommissionen och den höga representanten hade vidtagit i fråga om de resolutioner som antogs av den gemensamma församlingen i Bryssel i december 2015, som inkluderats i dokumentationen, utan vidare diskussioner om ämnet.

Utskottet för sociala frågor och miljö

Medföredragande: Maria Heubuch och Uladi Mussa (Malawi)

Uladi Mussa (Malawi) och Michèle Rivasi (ersättare till Maria Heubuch) presenterade betänkandet.

Följande yttrade sig: Agathon Rwanda (Burundi), Anna Záborská, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Kap Verde), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritrea), Arne Gericke, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Sydafrika), William Nokrach (Uganda), Tesfaye Daba (Etiopien), Esther Herranz García, Norbert Neuser, Jadwiga Wiśniewska, Francesc Gambús, Ricardo Serrão Santos, Krzysztof Hetman och Domenico Rosa (Kommissionen).

Ledamöterna underströk att familjejordbruk och småskalig jordbruksproduktion i AVS-länderna är avgörande i kampen mot fattigdom och för säkerställandet av livsmedelssäkerhet och bevarandet av den biologiska mångfalden. Ledamöterna påminde om de många utmaningar som familjejordbruket medför, däribland tillgången till mark, kapital och marknader. Även behovet av ökade offentliga utgifter till jordbruket fördes fram, då sektorn ofta lider brist på investeringar.

Uladi Mussa (Malawi) och Michèle Rivasi avslutade diskussionen.

Föredragning av Yves Somville, ordförande för AVS-uppföljningskommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Yves Somville, ordförande för AVS-uppföljningskommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, höll en presentation om uppföljningskommitténs tidigare och framtida arbete.

(Sammanträdet avslutades kl. 18.47.)

Netty BALDEH

Louis MICHEL

Medordförande

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medgeneralsekreterare

---

| 30.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/5

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 20 DECEMBER 2016

(2017/C 170/02)

Innehållsförteckning

| 1. | Anförande av Lukáš Parízek, statssekreterare vid ministeriet för utrikes frågor och Europafrågor (Slovakien), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Anförande av Lindsay F.P. Grant, minister för turism, internationell handel, industri och konsumentfrågor (Saint Kitts och Nevis), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Frågestund med rådet | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Diskussion med rådet – ögonkontaktsförfarandet | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Konstitutionella gränser för presidenters mandatperioder | 6 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Sammanfattningsrapporter från workshopparna – ögonkontaktsförfarandet | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Gemensamma insatser för genomförande av miljöaspekterna i Agenda 2030 och Parisavtalet om klimatförändring | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Konsekvenserna av olagliga finansiella flöden för utvecklingsfinansiering | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Handelns roll för uppnåendet av målen för hållbar utveckling | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 20 DECEMBER 2016

(Sammanträdet öppnades kl. 9.20)

ORDFÖRANDESKAP: Cécile Kashetu KYENGE

Tillförordnad medordförande

1.   Anförande av Lukáš Parízek, statssekreterare vid ministeriet för utrikes frågor och Europafrågor (Slovakien), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

Lukáš Parízek, statssekreterare vid ministeriet för utrikes frågor och Europafrågor (Slovakien), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd, betonade den gemensamma parlamentariska församlingens roll för att stärka den demokratiska legitimiteten och säkerställa partnerskapets mångfald och styrka. Han inriktade sig på framtida utmaningar och välkomnade att AVS i likhet med EU prioriterar Agenda 2030 för hållbar utveckling.

Rådets ordförande talade även om klimatförändringar, kopplingen mellan säkerhet och utveckling, migrationspolitik, demografiska tendenser och ungdomsfrågor. Han betonade också behovet av att reformera gemensamma institutioner för att hantera nya utmaningar och att grunda gemensamma insatser på principerna om solidaritet, partnerskap och delat ansvar.

2.   Anförande av Lindsay F.P. Grant, minister för turism, internationell handel, industri och konsumentfrågor (Saint Kitts och Nevis), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

Lindsay F.P. Grant, minister för turism, internationell handel, industri och konsumentfrågor (Saint Kitts och Nevis), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet, beskrev processen inom AVS för att diskutera förbindelserna mellan AVS och EU efter att Cotonouavtalet löpt ut. Även om det skett viktiga geografiska och politiska förändringar stod fortfarande fattigdomsutrotning och främjande av hållbar utveckling högst upp på dagordningen. AVS-rådet hade hållit en första diskussion om det gemensamma meddelandet från kommissionen och EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om ett förnyat partnerskap mellan AVS och EU, och skulle noga ta det under övervägande. Han betonade även att AVS-gruppen håller fast vid sina förbindelser med EU och kommer att fortsätta att stå enad som grupp.

3.   Frågestund med rådet

14 frågor ställdes till AVS-rådet och 17 till Europeiska unionens råd.

Lindsay F.P. Grant svarade på AVS-rådets vägnar på följande frågor och följdfrågor:

| | Fråga 6 från Julie Ward om livsmedelssäkerhet och nutrition, med särskild inriktning på kvinnor och flickor |
| --- | --- |

Fråga 6 från Julie Ward om livsmedelssäkerhet och nutrition, med särskild inriktning på kvinnor och flickor

| | Fråga 9 från Arne Lietz om Panamadokumenten |
| --- | --- |

Fråga 9 från Arne Lietz om Panamadokumenten

| | Fråga 11 från Maria Lidia Senra Rodríguez om medlemsstaternas involvering i upprättandet av ett rättsligt bindande avtal om företag och mänskliga rättigheter och av en internationell brottmålsdomstol för företag |
| --- | --- |

Fråga 11 från Maria Lidia Senra Rodríguez om medlemsstaternas involvering i upprättandet av ett rättsligt bindande avtal om företag och mänskliga rättigheter och av en internationell brottmålsdomstol för företag

| | Fråga 14 från David Martin (ersatt av Maria Arena) om den politiska situationen i Demokratiska republiken Kongo |
| --- | --- |

Fråga 14 från David Martin (ersatt av Maria Arena) om den politiska situationen i Demokratiska republiken Kongo

Upphovsmakarna till frågorna 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 10, 12 och 13 var inte närvarande.

Lukáš Parízek svarade på Europeiska unionens råds vägnar på följande frågor och följdfrågor:

| | Fråga 17 från Cécile Kashetu Kyenge om utvecklingen i Centralafrikanska republiken |
| --- | --- |

Fråga 17 från Cécile Kashetu Kyenge om utvecklingen i Centralafrikanska republiken

| | Fråga 20 från David Martin (ersatt av Maria Arena) om den politiska situationen i Demokratiska republiken Kongo |
| --- | --- |

Fråga 20 från David Martin (ersatt av Maria Arena) om den politiska situationen i Demokratiska republiken Kongo

| | Fråga 24 från Maria Lidia Senra Rodríguez om medlemsstaternas involvering i upprättandet av ett rättsligt bindande avtal om företag och mänskliga rättigheter och av en internationell brottmålsdomstol för företag |
| --- | --- |

Fråga 24 från Maria Lidia Senra Rodríguez om medlemsstaternas involvering i upprättandet av ett rättsligt bindande avtal om företag och mänskliga rättigheter och av en internationell brottmålsdomstol för företag

| | Fråga 25 från Teresa Jiménez-Becerril Barrio om barnarbete i Benin |
| --- | --- |

Fråga 25 från Teresa Jiménez-Becerril Barrio om barnarbete i Benin

| | Fråga 29 från Julie Ward om livsmedelssäkerhet och nutrition, med särskild inriktning på kvinnor och flickor |
| --- | --- |

Fråga 29 från Julie Ward om livsmedelssäkerhet och nutrition, med särskild inriktning på kvinnor och flickor

| | Fråga 31 från Inama Nkenguzamateka (Burundi) om det ojämlika partnerskapet mellan AVS och EU |
| --- | --- |

Fråga 31 från Inama Nkenguzamateka (Burundi) om det ojämlika partnerskapet mellan AVS och EU

Upphovsmakaren till fråga 19 hade inga följdfrågor.

Upphovsmakarna till frågorna 15, 16, 18, 21, 22, 23, 26, 27, 28 och 30 var inte närvarande.

4.   Diskussion med rådet – ögonkontaktsförfarandet

Följande yttrade sig: Anneli Jäätteenmäki, Anna Záborská, Davy Yama (Centralafrikanska republiken), Babiker Mohamed Toum (Sudan), Arne Lietz, Julie Ward, Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Joachim Zeller, Bodil Valero, Mariya Gabriel och Cécile Kashetu Kyenge.

Frågorna täckte in en rad olika ämnen, bl.a. konsekvent politik för utveckling och EU:s medlemsstaters åtagande för offentligt utvecklingsbistånd, EU:s samarbete med Sudan och Centralafrikanska republiken, EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilka djur och växter, splittringen av EU:s utvecklingsbistånd samt initiativ om reguljär migration.

ORDFÖRANDESKAP: Louis MICHEL

Medordförande

Utskottet för politiska frågor

Medföredragande: Ignazio Corrao och Tulia Ackson (Tanzania)

Tulia Ackson (Tanzania) redogjorde kort för rapporten och beskrev AVS ståndpunkt i ärendet.

Följande yttrade sig: Pally Iriase (Nigeria), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Anneli Jäätteenmäki, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopien), Uladi Mussa (Malawi), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauretanien), Louis Aliot, Amadou Dioffo (Niger), Amos Fish Mahlalela (Sydafrika), Mariya Gabriel, Louis H. Straker (Saint Vincent och Grenadinerna), Juan Fernando López Aguilar, Jacob Oulanyah (Uganda), Tadeusz Zwiefka, Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Carlos Zorrinho, Dariusz Rosati, Derek Vaughan och Kristin de Peyron (utrikestjänsten).

Ledamöterna var överens om att konstitutioner är uttryck för folkets vilja och att de därför måste respekteras, men att de kan ändras om folket så önskar, inbegripet frågan om gränser för presidenters mandatperioder. Flera ledamöter betonade dock att sådana ändringar skulle gälla för framtida men inte sittande presidenter. Några ledamöter uttalade sig för begränsade mandatperioder, men ingen ledamot ifrågasatte varje lands rätt att besluta för eller emot sådana gränser.

Tulia Ackson (Tanzania) avslutade diskussionen.

6.   Sammanfattningsrapporter från workshopparna – ögonkontaktsförfarandet

Julie Ward sammanfattade workshoppen om utveckling av små och medelstora företag för jobbskapande och betonade vikten, särskilt i AVS-länderna, av att inkludera mikroföretag och därmed tala för mikroföretag samt små och medelstora företag som står för fyra femtedelar av alla nya jobb som skapas i världen. För att hjälpa mikroföretag samt små och medelstora företag liksom för att locka investeringar hade workshoppen kartlagt flera frågor som behövde tas upp: minskning av byråkratin, stärkande av den regionala integrationen, främjande av utbildning och kapacitetsutveckling, utnyttjande av den digitala ekonomins fördelar och den tekniska utvecklingen samt bekämpning av korruption och åtgärdande av brister i infrastrukturen.

Följande yttrade sig: Medordförande Louis Michel.

Bradly John Felix (Saint Lucia) redogjorde muntligen för workshoppen om Kenyas frukt- och grönsakssektor, och betonade den avgörande roll som denna sektor spelar för ekonomin och sysselsättningen i Kenya. Sektorn exporterar sina produkter till hela världen och har ställt upp höga sociala och miljömässiga standarder. Den står inför ett antal utmaningar, såsom höga kostnader för att följa utländska växtskyddsbestämmelser. I workshoppen ingick ett studiebesök till blomodlingsföretaget Winchester.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.47 och återupptogs kl. 15.08)

ORDFÖRANDESKAP: Netty BALDEH

Medordförande

Diskussion med Ibrahim Thiaw, vice verkställande direktör för FN:s miljöprogram (Unep)

Ibrahim Thiaw, vice verkställande direktör för FN:s miljöprogram (Unep), betonade att naturen är grunden för mänskligt liv på jorden liksom för jordbruk, fiske och, i ökande utsträckning, energi. Han belyste också kopplingarna mellan klimatförändringar och miljöförstörelse å ena sidan, och konflikter, instabilitet och fattigdom å den andra. Även om AVS-länderna hör till de länder som är mest utsatta för klimatförändringarnas effekter har de också vissa möjligheter, särskilt med avseende på förnybar energi och kollektivtrafikinfrastruktur. AVS-länderna bör försöka passera de rika ländernas utveckling i detta avseende.

Följande yttrade sig: György Hölvényi, Jo Leinen, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Tesfaye Daba (Etiopien), Michèle Rivasi, Emanuel Alberto Fernandes Barbosa (Kap Verde), Cecilia Ogwal (Uganda), Nicolas Bay, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Esmond Edmund Forde (Trinidad och Tobago), Julie Ward, Arne Lietz och Domenico Rosa (kommissionen).

Ledamöterna betonade klimatförändringarnas påverkan på utvecklingsländerna och behovet av att investera i den gröna ekonomin, göra energibesparingar och hejda förlusten av biologisk mångfald liksom av att hjälpa de minst utvecklade länderna att göra sin framtida utveckling oberoende av fossila bränslen.

Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel

Medföredragande: Theodor Dumitru Stolojan och Michel Kamano (Guinea)

Michel Kamano (Guinea) och Theodor Dumitru Stolojan redogjorde för rapporten, och beskrev i stora drag grunden till olagliga finansiella flöden och deras påverkan på ekonomin och samhället i utvecklingsländerna. Ledamöterna var eniga om omfattningen av de olagliga finansiella flödena och deras uppkomst, nämligen skatteundandragande och skattebedrägerier, missbruk av internprissättning och olika former av organiserad brottslighet.

Följande yttrade sig: Mara Thompson (Barbados), György Hölvényi, Pally Iriase (Nigeria), Neena Gill, Louis Michel, Mohamed Y Goumaneh (Djibouti), Joyce Laboso (Kenya), Maria Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Amos Fish Mahlalela (Sydafrika), Andre Misiekaba (Surinam), Cecilia Ogwal (Uganda), Dariusz Rosati, Bogdan Brunon Wenta, Juan Fernando López Aguilar, Agustín Diaz de Mera och Domenico Rosa (kommissionen).

Några AVS-ledamöter varnade för att sätta stopp för resurssvaga länders möjligheter att behålla sin sektor för finansiella tjänster. De flesta efterlyste dock en gemensam internationell insats för att täppa till rättsliga kryphål, öka det internationella samarbetet, drastiskt öka insynen vad gäller verkligt ägande, finansiella flöden och multinationella företags rapporteringsskyldigheter samt underlätta indrivningen av olagliga tillgångar. Man betonade även att regeringarna i AVS- och OECD-länderna och den privata sektorn har ett delat ansvar.

Michel Kamano (Guinea) och Theodor Dumitru Stolojan avslutade diskussionen.

ORDFÖRANDESKAP: Mara THOMPSON (Barbados)

Tillförordnad medordförande

Huvuddebatt med Mukhisa Kituyi, generalsekreterare för FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad)

Mukhisa Kituyi, generalsekreterare för FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad), gav en föreläsning om handeln och dess roll för att uppnå målen för hållbar utveckling. Han betonade att handeln kan bidra till att hjälpa människor ur fattigdom om den kombineras med en politik som främjar investeringar, bygger upp infrastruktur, bidrar till att minska ojämlikheter och ger stöd när det gäller att uppfylla exportmarknadernas lagstadgade krav.

Följande yttrade sig: Mmadi Hassani (Komorerna), Daniel Caspary, Carlos Zorrinho, David Campbell Bannerman, Veikko Nekundi (Namibia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Amos Fish Mahlalela (Sydafrika), Michèle Rivasi, Juliet Kinyamatama (Uganda), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambia), Ole Christensen, Bogdan Brunon Wenta, Arne Lietz, Dariusz Rosati, Joachim Schuster, Julie Ward och Alessandro Tonoli (kommissionen).

Mukhisa Kituyi besvarade inlägg och frågor från talarna och var överens med ledamöterna om att det inte räcker med bara handel för att utrota fattigdomen, att globaliseringen behöver regler och att det fanns ett behov av säkerhetsnät. Han uppmanade ledamöterna att ta ledningen i utformningen av en politik som anpassad till målen för hållbar utveckling och att övertyga människor att inte vända ryggen till internationellt samarbete, och att samtidigt ta upp globaliseringens negativa aspekter. Några ledamöter uttalade sig negativt om den globala handelns fördelar och de möjligheter den gett fattiga människor och AVS-länderna, samtidigt som de höll med om att det fanns ett behov av att investera i infrastruktur och av att flytta AVS-länderna högre upp i värdekedjan. Flera ledamöter menade också att det globala handelssystemet inte är fullt ut anpassat till de globaliserade ekonomierna, och några kritiserade de internationella handelsreglerna för att inte vara utformade till utvecklingsländernas fördel.

(Sammanträdet avslutades kl. 19.19.)

Netty BALDEH

Louis MICHEL

Medordförande

Patrick I. GOMES och

Ciril STOKELJ (tillförordnad)

Medgeneralsekreterare

---

| 30.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 170/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 170/9

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 21 DECEMBER 2016

(2017/C 170/03)

Innehållsförteckning

| 1. | Infrastrukturutvecklingens betydelse för regional integration | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Justering av protokollet från eftermiddagssammanträdet måndagen den 19 december 2016 | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Hur stödja migranters återintegrering i hemlandet | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Justering av protokollet från förmiddagssammanträdet tisdagen den 20 december 2016 | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Brådskande fråga 1: Situationen i Gabon efter valet | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Brådskande fråga 2: Orkanen Matthews konsekvenser i Haiti | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Justering av protokollet från eftermiddagssammanträdet tisdagen den 20 december 2016 | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de rapporter som lagts fram av de tre ständiga utskotten | 11 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Omröstning om brådskande resolutionsförslag | 12 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Omröstning om utkastet till förklaring | 13 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Övriga frågor | 13 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Datum och plats för den gemensamma parlamentariska församlingens 33:e session | 13 |
| --- | --- | --- |

12.

| BILAGA I | ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER | 14 |
| --- | --- | --- |

BILAGA I

| BILAGA II | NÄRVARO UNDER SESSIONEN I NAIROBI (KENYA) DEN 19–21 DECEMBER 2016 | 18 |
| --- | --- | --- |

BILAGA II

| BILAGA III | ANTAGNA TEXTER | 21 |
| --- | --- | --- |

BILAGA III

| Resolution om konsekvenserna av olagliga finansiella flöden för utvecklingsfinansiering | 21 |
| --- | --- |

| Resolution om utmaningar för familjejordbruk och småskalig jordbruksproduktion i AVS-länderna | 26 |
| --- | --- |

| Resolution om orkanen Matthews konsekvenser i Haiti | 33 |
| --- | --- |

| Förklaring från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen om den parlamentariska dimensionen av förbindelserna mellan AVS-länderna och EU efter Cotonou | 36 |
| --- | --- |

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 21 DECEMBER 2016

(Sammanträdet öppnades kl. 9.20)

ORDFÖRANDESKAP: Michèle RIVASI

Tillförordnad medordförande

En tyst minut hölls till minne av offren för terroristattacken i Berlin.

Debatt med Amina Mohamed, kabinettssekreterare med ansvar för utrikes frågor och internationell handel (Kenya)

Amina Mohamed, kabinettssekreterare med ansvar för utrikes frågor och internationell handel (Kenya), påpekade att regional integration i Afrika, hållbar utveckling för alla och ekonomisk tillväxt inte kan förverkligas utan tillräcklig infrastruktur. Hon underströk att den senaste tidens framsteg när det gäller regionala vägbyggen inte är tillräckliga eftersom 75 procent av Afrikas vägnät fortfarande är oasfalterat. Hon uppmanade därför till omfattande investeringar i trovärdiga regionala projekt som sammanlänkar olika delar av kontinenten. Dessutom bör regionala elnät installeras samtidigt som icke-tariffära handelshinder undanröjs. Hon beskrev den centrala korridoren och utvecklingen av en intermodal förbindelse från Kenya till Kamerun och Atlanten via Sydsudan, och betonade vikten av att utveckla offentlig-privata partnerskap och teknisk kompetens. Vid sidan av detta uppmanade hon till antagande av en FN-konvention om terrorism, så att det gissel som terrorismen utgör kan bekämpas effektivare.

Följande yttrade sig: Mmadi Hassani (Komorerna), Anna Záborská, Joyce Laboso (Kenya), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Bodil Valero, Joachim Zeller, Louis H. Straker (Saint Vincent och Grenadinerna), Bogdan Brunon Wenta, Tesfaye Daba (Etiopien), Michael Gahler, Domenico Rosa (kommissionen) och Stefano Dejak (EU-delegationen).

Ledamöterna betonade vikten av att utveckla alternativa energikällor, såsom geotermisk energi, som det finns betydande potential för i Kenya, och betonade vikten av att utveckla bättre kollektivtrafik i större städer.

Amina Mohamed svarade på frågor och avslutade diskussionen.

2.   Justering av protokollet från eftermiddagssammanträdet måndagen den 19 december 2016

Protokollen justerades.

Debatt med Georges-Henri Beauthier, domstolsadvokat och människorättsjurist

Georges-Henri Beauthier, domstolsadvokat och människorättsjurist, påpekade att EU inte hade hanterat migrationsproblemet på ett lämpligt eller enhetligt sätt. Vikten av att förbättra villkoren för repatrierade personer i deras ursprungsländer betonades. Organisationen Fondation pour l’égalité des chances en Afrique stöder och främjar grundläggande sociala tjänster, hälso- och sjukvård och utbildning samt billigare tillgång till mikrokrediter, yrkesutbildning i sektorer där det finns jobb och inrättande av kulturcentrum. Beauthier kritiserade EU:s återvändandedirektiv för att inte hålla sig till Genèvekonventionen och för att det tenderar att leda till utkontraktering av grundläggande tjänster för flyktingar till externa företag, som inte kan kontrolleras.

Följande yttrade sig: Alhaji Sillah (Gambia), Agustín Diaz de Mera, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritrea), Arne Gericke, Joyce Laboso (Kenya), Marielle de Sarnez, Tesfaye Daba (Etiopien), Maria Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Niger), Louis Aliot och Wamai Jack Wamanga (Uganda).

ORDFÖRANDESKAP: Cécile Kashetu KYENGE

Tillförordnad medordförande

Mariya Gabriel, Juan Fernando López Aguilar, Nathalie Griesbeck, Joachim Zeller, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Anna Záborská och Teresa Jiménez-Becerril Barrio.

ORDFÖRANDESKAP: Michèle RIVASI

Tillförordnad medordförande

Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker (Saint Vincent och Grenadinerna), Stefano Dejak (EU-delegationen) och Domenico Rosa (kommissionen).

Flertalet ledamöter insisterade på att man måste ta itu med de grundläggande orsakerna till migration, men också skapa säkra och lagliga migrationsvägar till EU och underlätta viseringar för att förhindra resor över Medelhavet som kan leda till döden. De betonade också att de långsiktiga effekterna av migrationen till Europa bara kan vara positiva, med tanke på kontinentens åldrande befolkning.

Georges-Henri Beauthier svarade på frågor och avslutade diskussionen.

4.   Justering av protokollet från förmiddagssammanträdet tisdagen den 20 december 2016

Protokollet justerades.

5.   Brådskande fråga 1: Situationen i Gabon efter valet

Följande yttrade sig: Christine de Peyron (utrikestjänsten), Mariya Gabriel, Mmadi Hassani (Komorerna), Jo Leinen, Raphaël Mangouala (Gabon), Michèle Rivasi, Louis Aliot, Joachim Zeller och Cécile Kashetu Kyenge.

Ledamöterna uttryckte förhoppningen att det våld och de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som ägde rum efter presidentvalet den 27 augusti 2016 inte skulle upprepas. De uppmanade alla politiska aktörer i Gabon att delta i en inkluderande nationell dialog. Europaparlamentsledamöterna i synnerhet kritiserade den bristande insynen i valet, särskilt när det gäller centraliseringen och certifieringen av resultaten. De fördömde förtalskampanjen mot EU:s valobservatörsuppdrag och uppmanade till genomförande av rekommendationerna i valobservatörsuppdragets rapport.

Ledamöterna beklagade att ingen överenskommelse hade kunnat nås om en kompromisstext till resolution i frågan, trots stora ansträngningar från båda sidor.

6.   Brådskande fråga 2: Orkanen Matthews konsekvenser i Haiti

Följande yttrade sig: Domenico Rosa (kommissionen), Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Rosa Estaras Ferragut, Agustín Diaz de Mera, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Charles Allicock (Guyana), Tadeusz Zwiefka och Krzystof Hetman.

Haiti befann sig redan före orkanen i krisläge. Efter jordbävningen som dödade över 200 000 människor kostade en koleraepidemi ytterligare 10 000 människor livet.

Orkanen Matthew krävde 546 dödsoffer. Kommissionen anslog omedelbart sammanlagt 3,5 miljoner euro till tillfälligt tak över huvudet. Dessutom har 22 projekt till ett sammanlagt värde av 28 miljoner euro hittills inletts. Ytterligare 30 miljoner kommer att betalas ut under de fem första månaderna 2017. Nationella myndigheter har varit ledande när det gäller att genomföra de humanitära projekten. Icke-statliga organisationers katastrofinsatser måste därför ske inom den nationellt ledda ramen. Man fastställde att det behövs effektivare katastrofförebyggande system. Man uppmanade till införandet av Copernicus-programmets kartläggningssystem.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.53 och återupptogs kl. 15.08)

ORDFÖRANDESKAP: Michèle RIVASI

Tillförordnad medordförande

7.   Justering av protokollet från eftermiddagssammanträdet tisdagen den 20 december 2016

Protokollet justerades.

8.   Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de rapporter som lagts fram av de tre ständiga utskotten

Medordföranden påminde församlingen om omröstningsförfarandet.

| — | Konstitutionella gränser för presidenters mandatperioder (ACP-EU/102.051/16/fin)
  Utskottet för politiska frågor
  Rapport av Tulia Ackson (Tanzania) och Ignazio Corrao
  Antagna ändringsförslag: 8 och 12
  Förkastade ändringsförslag: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 och 14
  Tillbakadragna ändringsförslag: 3
  Omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om ändringsförslagen 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 och 14 begärdes av PPE-gruppen.
  Ändringsförslag 1, som syftar till att stryka beaktandeled 10, drogs tillbaka av författaren (Jacob Oulanyah (Uganda)) och ersattes av en begäran om delad omröstning om beaktandeled 10. I den delade omröstningen förkastades båda delarna.
  Ändringsförslag 8, som syftar till att stryka skäl H, drogs tillbaka av författaren (Jacob Oulanyah (Uganda)) och ersattes av en begäran om delad omröstning om skäl H. I den delade omröstningen antogs båda delarna.
  Omröstning i separata grupper om den slutliga resolutionen begärdes av AVS-staternas ledamöter.
  Resolutionen förkastades. |
| --- | --- |

—

Konstitutionella gränser för presidenters mandatperioder (ACP-EU/102.051/16/fin)

Utskottet för politiska frågor

Rapport av Tulia Ackson (Tanzania) och Ignazio Corrao

Antagna ändringsförslag: 8 och 12

Förkastade ändringsförslag: 1, 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 13 och 14

Tillbakadragna ändringsförslag: 3

Omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om ändringsförslagen 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13 och 14 begärdes av PPE-gruppen.

Ändringsförslag 1, som syftar till att stryka beaktandeled 10, drogs tillbaka av författaren (Jacob Oulanyah (Uganda)) och ersattes av en begäran om delad omröstning om beaktandeled 10. I den delade omröstningen förkastades båda delarna.

Ändringsförslag 8, som syftar till att stryka skäl H, drogs tillbaka av författaren (Jacob Oulanyah (Uganda)) och ersattes av en begäran om delad omröstning om skäl H. I den delade omröstningen antogs båda delarna.

Omröstning i separata grupper om den slutliga resolutionen begärdes av AVS-staternas ledamöter.

Resolutionen förkastades.

| — | Konsekvenserna av olagliga finansiella flöden för utvecklingsfinansiering (AVS–EU/102.060/16/fin)
  Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel
  Rapport av Michel Kamano (Guinea) och Theodor Dumitru Stolojan
  Antagna ändringsförslag: 1 och 2
  Omröstning i separata grupper om ändringsförslag 1 begärdes av PPE-gruppen. Ändringen antogs.
  Delad omröstning och omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om punkt 4 begärdes av EPP-gruppen. Punkt 4 antogs.
  Omröstning i separata grupper om punkt 6 begärdes av S&D- och PPE-gruppen, och delad omröstning begärdes av S&D-gruppen. I den delade omröstningen antogs andra delen.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt, med två nedlagda röster. |
| --- | --- |

—

Konsekvenserna av olagliga finansiella flöden för utvecklingsfinansiering (AVS–EU/102.060/16/fin)

Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel

Rapport av Michel Kamano (Guinea) och Theodor Dumitru Stolojan

Antagna ändringsförslag: 1 och 2

Omröstning i separata grupper om ändringsförslag 1 begärdes av PPE-gruppen. Ändringen antogs.

Delad omröstning och omröstning i separata grupper (AVS och Europaparlamentet) om punkt 4 begärdes av EPP-gruppen. Punkt 4 antogs.

Omröstning i separata grupper om punkt 6 begärdes av S&D- och PPE-gruppen, och delad omröstning begärdes av S&D-gruppen. I den delade omröstningen antogs andra delen.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt, med två nedlagda röster.

| — | Utmaningar för familjejordbruk och småskalig jordbruksproduktion i AVS-länderna (ACP-EU/102.064/16/fin)
  Utskottet för sociala frågor och miljö
  Rapport av Uladi Mussa (Malawi) och Maria Heubuch
  Antaget ändringsförslag: 1
  Förkastade ändringsförslag: 3, 4 och 5
  Bortfallna ändringsförslag: 2
  Omröstning i separata grupper om ändringsförslagen 3, 4 och 5 begärdes av PPE-gruppen. Ändringsförslagen förkastades.
  Separat omröstning i separata grupper om punkt 2 begärdes av PPE-gruppen, och delad omröstning begärdes av S&D-gruppen. Punkt 2 förkastades.
  Delad omröstning om punkt 27 begärdes av PPE-gruppen. Punkt 27 antogs.
  Separat omröstning i separata grupper om punkt 32 begärdes av PPE-gruppen, och delad omröstning begärdes av S&D-gruppen. Punkt 32 förkastades.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt, med en nedlagd röst. |
| --- | --- |

—

Utmaningar för familjejordbruk och småskalig jordbruksproduktion i AVS-länderna (ACP-EU/102.064/16/fin)

Utskottet för sociala frågor och miljö

Rapport av Uladi Mussa (Malawi) och Maria Heubuch

Antaget ändringsförslag: 1

Förkastade ändringsförslag: 3, 4 och 5

Bortfallna ändringsförslag: 2

Omröstning i separata grupper om ändringsförslagen 3, 4 och 5 begärdes av PPE-gruppen. Ändringsförslagen förkastades.

Separat omröstning i separata grupper om punkt 2 begärdes av PPE-gruppen, och delad omröstning begärdes av S&D-gruppen. Punkt 2 förkastades.

Delad omröstning om punkt 27 begärdes av PPE-gruppen. Punkt 27 antogs.

Separat omröstning i separata grupper om punkt 32 begärdes av PPE-gruppen, och delad omröstning begärdes av S&D-gruppen. Punkt 32 förkastades.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt, med en nedlagd röst.

9.   Omröstning om brådskande resolutionsförslag

Fitz A. Jackson (Jamaica) föreslog att omröstningen om det brådskande resolutionsförslaget om situationen i Gabon efter valet skulle skjutas upp till den gemensamma parlamentariska församlingens 33:e session i juni 2017.

Michael Gahler och Jo Leinen rekommenderade att man skulle gå vidare med omröstningen.

Medordföranden påminde om tidsfristen för begäranden med anknytning till omröstningsmetoder och församlingen gick vidare med omröstningen.

| — | Situationen i Gabon efter valet (ACP-UE/102.185/16/)
  En kompromissresolution som lämnats in av PPE-, S&D-, ECR-, ALDE- och Verts/ALE-gruppen och en resolution som lämnats in av Raphäel Mangouala (Gabon) gick till omröstning.
  För kompromissresolutionen som lämnats in av PPE-, S&D-, ECR-, ALDE- och Verts/ALE-gruppen begärdes en sluten omröstning av fem ledamöter. En omröstning i separata grupper begärdes också av fem ledamöter.
  Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamaica) och Hermann Razafindravelo (Madagaskar) valdes genom lottdragning till rösträknare för den slutna omröstningen.
  Resolutionen förkastades.
  För resolutionen som lämnats in av Raphäel Mangouala (Gabon) begärdes en omröstning i separata grupper av fem ledamöter.
  Resolutionen förkastades. |
| --- | --- |

—

Situationen i Gabon efter valet (ACP-UE/102.185/16/)

En kompromissresolution som lämnats in av PPE-, S&D-, ECR-, ALDE- och Verts/ALE-gruppen och en resolution som lämnats in av Raphäel Mangouala (Gabon) gick till omröstning.

För kompromissresolutionen som lämnats in av PPE-, S&D-, ECR-, ALDE- och Verts/ALE-gruppen begärdes en sluten omröstning av fem ledamöter. En omröstning i separata grupper begärdes också av fem ledamöter.

Neena Gill, Anna Zaborska, Fitz A. Jackson (Jamaica) och Hermann Razafindravelo (Madagaskar) valdes genom lottdragning till rösträknare för den slutna omröstningen.

Resolutionen förkastades.

För resolutionen som lämnats in av Raphäel Mangouala (Gabon) begärdes en omröstning i separata grupper av fem ledamöter.

Resolutionen förkastades.

| — | Orkanen Matthews konsekvenser i Haiti (ACP-EU/102.184/16/fin)
  Inga ändringsförslag förelåg.
  Resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Orkanen Matthews konsekvenser i Haiti (ACP-EU/102.184/16/fin)

Inga ändringsförslag förelåg.

Resolutionen antogs enhälligt.

10.   Omröstning om utkastet till förklaring

Förklaringen antogs enhälligt, med två nedlagda röster.

11.   Övriga frågor

| — | Integrering av kvinno- och ungdomsfrågor i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbete
  Följande yttrade sig: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke och Michèle Rivasi.
  Talarna lovordade att både ett kvinnoforum och en ungdomskonferens hållits i anslutning till den gemensamma parlamentariska församlingen och menade att kvinno- och ungdomsfrågor bör uppmärksammas mer i församlingens arbete. En AVS–EU-ungdomskonferens skulle kunna anordnas.
  Medordförandena åtog sig att lägga fram denna begäran för presidiet. |
| --- | --- |

—

Integrering av kvinno- och ungdomsfrågor i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbete

Följande yttrade sig: Julie Ward, Catherine Bearder, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Maria Arena, Cecilia Ogwal (Uganda), Netty Baldeh, Michael Gahler, Arne Gericke och Michèle Rivasi.

Talarna lovordade att både ett kvinnoforum och en ungdomskonferens hållits i anslutning till den gemensamma parlamentariska församlingen och menade att kvinno- och ungdomsfrågor bör uppmärksammas mer i församlingens arbete. En AVS–EU-ungdomskonferens skulle kunna anordnas.

Medordförandena åtog sig att lägga fram denna begäran för presidiet.

| — | Medordförandenas gemensamma uttalande om situationen i Demokratiska republiken Kongo (DRK)
  Följande yttrade sig: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namibia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambia), Maria Arena och Alpha Ousmane (Burkina Faso).
  Medordförandena meddelade sin avsikt att göra ett gemensamt uttalande om situationen i DRK, i enlighet med artikel 14 i arbetsordningen, med krav på att våldet i landet upphör och att den kongolesiska konstitutionen ska respekteras. |
| --- | --- |

—

Medordförandenas gemensamma uttalande om situationen i Demokratiska republiken Kongo (DRK)

Följande yttrade sig: Michèle Rivasi, Netty Baldeh, Veikko Nekundi (Namibia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Michael Gahler, Sebastian C. Kopulande (Zambia), Maria Arena och Alpha Ousmane (Burkina Faso).

Medordförandena meddelade sin avsikt att göra ett gemensamt uttalande om situationen i DRK, i enlighet med artikel 14 i arbetsordningen, med krav på att våldet i landet upphör och att den kongolesiska konstitutionen ska respekteras.

12.   Datum och plats för den gemensamma parlamentariska församlingens 33:e session

Den gemensamma parlamentariska församlingens 33:e session ska hållas i Saint Julian’s (Malta) den 19–21 juni 2017.

Medordföranden tackade de kenyanska myndigheterna för den effektiva organisationen av sessionen och ledamöterna och medsekretariatet för deras bidrag.

(Sammanträdet avslutades kl. 17.00.)

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE (tillförordnad)

Medordförande

Leonard-Emile OGNIMBA (tillförordnad)

Ciril STOKELJ (tillförordnad)

Medgeneralsekreterare

---

BILAGA I

ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER

| Företrädare för AVS-länderna | Företrädare för Europaparlamentet |
| --- | --- |
| BALDEH (GAMBIA), medordförande | MICHEL, medordförande |
| ANGOLA
  ANTIGUA OCH BARBUDA
  BAHAMAS
  BARBADOS (vice ordförande)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  KAP VERDE
  CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN
  TCHAD (vice ordförande)
  KOMORERNA
  KONGO (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN) (vice ordf.)
  KONGO (Republiken)
  COOKÖARNA
  ELFENBENSKUSTEN
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKEN
  EKVATORIALGUINEA (*1)

  ERITREA (vice ordförande)
  ETIOPIEN
  FIJI (vice ordförande)
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KENYA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI
  MALI
  MARSHALLÖARNA (Republiken)
  MAURETANIEN
  MAURITIUS
  MIKRONESIEN (federationen)
  MOÇAMBIQUE (vice ordförande)
  NAMIBIA (vice ordförande)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA NYA GUINEA
  RWANDA
  SAINT KITTS OCH NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA
  SAMOA (vice ordf.)
  SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE
  SENEGAL
  SEYCHELLERNA
  SIERRA LEONE (vice ordförande)
  SOLOMONÖARNA
  SOMALIA (vice ordförande)
  SYDAFRIKA
  SUDAN (*1)

  SURINAM (vice ordförande)
  SWAZILAND
  TANZANIA
  ÖSTTIMOR
  TOGO (vice ordförande)
  TONGA
  TRINIDAD OCH TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORRAO
  CZESAK (vice ordförande)
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (vice ordf.)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (vice ordf.)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (vice ordf.)
  LÓPEZ AGUILAR (vice ordf.)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (vice ordf.)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (vice ordf.)
  MUSSOLINI
  NART (vice ordf.)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (vice ordf.)
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  PUNSET
  RIVASI (vice ordf.)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (vice ordf.)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (vice ordf.)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

Företrädare för AVS-länderna

Företrädare för Europaparlamentet

BALDEH (GAMBIA), medordförande

MICHEL, medordförande

ANGOLA

ANTIGUA OCH BARBUDA

BAHAMAS

BARBADOS (vice ordförande)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

KAP VERDE

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

TCHAD (vice ordförande)

KOMORERNA

KONGO (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN) (vice ordf.)

KONGO (Republiken)

COOKÖARNA

ELFENBENSKUSTEN

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

EKVATORIALGUINEA (*1)

ERITREA (vice ordförande)

ETIOPIEN

FIJI (vice ordförande)

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KENYA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASKAR

MALAWI

MALI

MARSHALLÖARNA (Republiken)

MAURETANIEN

MAURITIUS

MIKRONESIEN (federationen)

MOÇAMBIQUE (vice ordförande)

NAMIBIA (vice ordförande)

NAURU

NIGER

NIGERIA

NIUE

PALAU

PAPUA NYA GUINEA

RWANDA

SAINT KITTS OCH NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

SAMOA (vice ordf.)

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

SENEGAL

SEYCHELLERNA

SIERRA LEONE (vice ordförande)

SOLOMONÖARNA

SOMALIA (vice ordförande)

SYDAFRIKA

SUDAN (*1)

SURINAM (vice ordförande)

SWAZILAND

TANZANIA

ÖSTTIMOR

TOGO (vice ordförande)

TONGA

TRINIDAD OCH TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORRAO

CZESAK (vice ordförande)

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (vice ordf.)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (vice ordf.)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (vice ordf.)

LÓPEZ AGUILAR (vice ordf.)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (vice ordf.)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (vice ordf.)

MUSSOLINI

NART (vice ordf.)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (vice ordf.)

POGLIESE

POREBA

PREUSS

PUNSET

RIVASI (vice ordf.)

ROLIN

ROSATI

RUAS (vice ordf.)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (vice ordf.)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

UTSKOTTET FÖR POLITISKA FRÅGOR

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| ELFENBENSKUSTEN
  KOUA (REPUBLIKEN KONGO), vice ordförande
  SUDHAKAR (FIJI), vice ordförande | GOERENS, medordförande
  ZELLER, vice ordf.
  GUERRERO SALOM, vice ordf. |
| ANGOLA
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  TCHATCHOUANG (KAMERUN)
  YAMA (CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  DABA (ETIOPIEN)
  GUYANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAICA)
  KIRIBATI
  DUNAH (LIBERIA)
  MALI
  MARSHALLÖARNA
  NAURU
  SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA
  TOUM (SUDAN) (*2)

  ACKSON (TANZANIA)
  ÖSTTIMOR
  TOGO
  OULANYAH (UGANDA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAHLER
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RUAS
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

ELFENBENSKUSTEN

KOUA (REPUBLIKEN KONGO), vice ordförande

SUDHAKAR (FIJI), vice ordförande

GOERENS, medordförande

ZELLER, vice ordf.

GUERRERO SALOM, vice ordf.

ANGOLA

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

TCHATCHOUANG (KAMERUN)

YAMA (CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

DABA (ETIOPIEN)

GUYANA

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAICA)

KIRIBATI

DUNAH (LIBERIA)

MALI

MARSHALLÖARNA

NAURU

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

TOUM (SUDAN) (*2)

ACKSON (TANZANIA)

ÖSTTIMOR

TOGO

OULANYAH (UGANDA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAHLER

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RUAS

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

UTSKOTTET FÖR EKONOMISK UTVECKLING, FINANSER OCH HANDEL

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| LABOSO (KENYA, vice ordf.) | FERRARA, medordförande
  ESTARÀS FERRAGUT, vice ordförande
  MANSCOUR, vice ordförande |
| THOMPSON (BARBADE)
  RWASA (BURUNDI)
  KAP VERDE
  OUMOURI (KOMORERNA)
  EKVATORIALGUINEA (*3)

  KAMANO (GUINEA)
  GUINEA BISSAU
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOÇAMBIQUE)
  NIGERIA
  NIUE
  KOIM (PAPUA NYA GUINEA)
  MENGA (REPUBLIKEN KONGO)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  RAINHO (SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  SOLOMONÖARNA
  FISH MAHLALELA (SYDAFRIKA)
  SAINT KITTS OCH NEVIS
  MISIEKABA (SURINAM)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD OCH TOBAGO)
  KOPULANDE (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

LABOSO (KENYA, vice ordf.)

FERRARA, medordförande

ESTARÀS FERRAGUT, vice ordförande

MANSCOUR, vice ordförande

THOMPSON (BARBADE)

RWASA (BURUNDI)

KAP VERDE

OUMOURI (KOMORERNA)

EKVATORIALGUINEA (*3)

KAMANO (GUINEA)

GUINEA BISSAU

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOÇAMBIQUE)

NIGERIA

NIUE

KOIM (PAPUA NYA GUINEA)

MENGA (REPUBLIKEN KONGO)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

RAINHO (SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE)

SALL (SENEGAL)

SOLOMONÖARNA

FISH MAHLALELA (SYDAFRIKA)

SAINT KITTS OCH NEVIS

MISIEKABA (SURINAM)

TONGA

FORDE (TRINIDAD OCH TOBAGO)

KOPULANDE (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

UTSKOTTET FÖR SOCIALA FRÅGOR OCH MILJÖ

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, företrädare för medordföranden) | RIVASI, medordförande
  AGEA, vice ordf.
  MUSSOLINI, vice ordf. |
| ANTIGUA OCH BARBUDA
  BAHAMAS
  PEYREFITTE (BELIZE)
  TCHAD
  JOANE (COOKÖARNA)
  DOMINICA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKEN
  NAIB (ERITREA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  ZAMEL (MAURETANIEN)
  MIKRONESIEN (FEDERATIONEN)
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIEN)
  DIOFFO (NIGER)
  PALAU
  SEYCHELLERNA
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  DLAMINI (SWAZILAND)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

GIDLOW (SAMOA, företrädare för medordföranden)

RIVASI, medordförande

AGEA, vice ordf.

MUSSOLINI, vice ordf.

ANTIGUA OCH BARBUDA

BAHAMAS

PEYREFITTE (BELIZE)

TCHAD

JOANE (COOKÖARNA)

DOMINICA

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

NAIB (ERITREA)

GABON

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

ZAMEL (MAURETANIEN)

MIKRONESIEN (FEDERATIONEN)

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIEN)

DIOFFO (NIGER)

PALAU

SEYCHELLERNA

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMALIA

DLAMINI (SWAZILAND)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Med observatörsstatus.

(*2)  Med observatörsstatus.

(*3)  Med observatörsstatus.

---

BILAGA II

NÄRVARO UNDER SESSIONEN I NAIROBI (KENYA) DEN 19–21 DECEMBER 2016

| BALDEH (GAMBIA), medordförande | MICHEL, medordförande |
| --- | --- |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  MARA (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  RWASA (BURUNDI)
  FERNANDES (KAP VERDE)
  KOMBO (KAMERUN)
  MMADI HASSANI (KOMORERNA)
  MENGA (KONGO Demokratiska republiken)
  IOANE (COOKÖARNA)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  ISHMAEL (DOMINICA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN)
  NAIB (ERITREA)
  ABADULA GEMEDA DAGO (ETIOPIEN)
  SUDHAKAR (FIJI)
  MILEBOU (GABON)
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  KAMANO (GUINEA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAICA)
  LABOSO ABONYO (KENYA)
  SEKATLE (LESOTHO)
  DUNAH (LIBERA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOÇAMBIQUE)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIA)
  KOIM (PAPUA NYA GUINEA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA)
  GIDLOW (SAMOA)
  SALL (SENEGAL)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  MAHLALELA (SYDAFRIKA)
  THOON LEEK (SYDSUDAN)
  TOUM (SUDAN) (*1)

  DLAMINI (SWAZILAND)
  ACKSON (TANZANIA)
  WEIDOU (TCHAD)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD OCH TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  KOPULANDE (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CASPARY (1)
   (2)

  CHRISTENSEN
  DE SARNEZ
  DIAZ DE MERA
  ERTUG
  ESTARAS
  GABRIEL
  GAHLER
  GAMBÚS
  GERICKE
  GILL
  GRIESBECK
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HÖLVÉNYI
  JÄÄTTEENMÄKI
  JIMENEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KŁOSOWSKI
  KYENGE
  LEGUTKO (1)
   (2)

  LEINEN
  LIETZ
  LÓPEZ AGUILAR
  MANSCOUR
  NEUSER
  NOICHL
  RIVASI
  ROSATI
  SCHUSTER
  SENRA RODRIGUEZ
  SERRÃO SANTOS
  STOLOJAN
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

BALDEH (GAMBIA), medordförande

MICHEL, medordförande

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

MARA (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

RWASA (BURUNDI)

FERNANDES (KAP VERDE)

KOMBO (KAMERUN)

MMADI HASSANI (KOMORERNA)

MENGA (KONGO Demokratiska republiken)

IOANE (COOKÖARNA)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

ISHMAEL (DOMINICA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN)

NAIB (ERITREA)

ABADULA GEMEDA DAGO (ETIOPIEN)

SUDHAKAR (FIJI)

MILEBOU (GABON)

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

KAMANO (GUINEA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAICA)

LABOSO ABONYO (KENYA)

SEKATLE (LESOTHO)

DUNAH (LIBERA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOÇAMBIQUE)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIA)

KOIM (PAPUA NYA GUINEA)

FELIX (SAINT LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA)

GIDLOW (SAMOA)

SALL (SENEGAL)

BUNDU (SIERRA LEONE)

MAHLALELA (SYDAFRIKA)

THOON LEEK (SYDSUDAN)

TOUM (SUDAN) (*1)

DLAMINI (SWAZILAND)

ACKSON (TANZANIA)

WEIDOU (TCHAD)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD OCH TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

KOPULANDE (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CASPARY (1)
   (2)

CHRISTENSEN

DE SARNEZ

DIAZ DE MERA

ERTUG

ESTARAS

GABRIEL

GAHLER

GAMBÚS

GERICKE

GILL

GRIESBECK

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HÖLVÉNYI

JÄÄTTEENMÄKI

JIMENEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KŁOSOWSKI

KYENGE

LEGUTKO (1)
   (2)

LEINEN

LIETZ

LÓPEZ AGUILAR

MANSCOUR

NEUSER

NOICHL

RIVASI

ROSATI

SCHUSTER

SENRA RODRIGUEZ

SERRÃO SANTOS

STOLOJAN

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Övriga:

ANGOLA

TEIXEIRA

PEREIRA BRAVO

ANDRE

SIMBRÃO DE CARVALHO

COSTA DE JESUS

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

N’OUEMOU

DJIMAN

BOTSWANA

MORETI

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

MBONIMPA

BIKORIMANA

BIGIRIMANA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGO (REPUBLIKEN)

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA MUKALAY

BULAMBO KILOSHO

MAKA BASIALA

MOLIWA MOLEKO

INIER LATEBO EKWA

LUBINGA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIA

NJIE

KT JAMMEH

GHANA

ASAMOAH

GUINEA

SYLLA

DIALLO

GUINEA-BISSAU

SAIEGH

QUITIRNA

MALAWI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

MALI

DIARRASSOUBA

TOURE

DIARRA

MOÇAMBIQUE

SITHOLE

NAMBURETE

NAMIBIA

VENAANI

CALEY

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGERIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SYDAFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

SYDSUDAN

OHIDE OMAHA

SUDAN

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

TANZANIA

MATIKO

LWOTA

TCHAD

ADJI

TEKILIO

AFONO

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

NOKRACH

OGWAL

WAMANGA

KINYAMATAMA

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

AVS-MINISTERRÅDET

LINDSAY F.P. GRANT, minister för turism, internationell handel, industri och konsumentfrågor (Saint Kitts och Nevis), tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

LUKÁŠ PARÍZEK, statssekreterare vid ministeriet för utrikes frågor och Europafrågor (Slovakien), tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

NEVEN MIMICA, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling

EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTEN

DE PEYRON, avdelningschef, panafrikanska frågor

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

SOMVILLE

AVS-SEKRETARIATET

GOMES, medgeneralsekreterare

EU-SEKRETARIATET

AGUIRIANO NALDA, medgeneralsekreterare

---

(*1)  Med observatörsstatus.

(1)  Närvarande den 19 december 2016.

(2)  Närvarande den 20 december 2016.

---

BILAGA III

ANTAGNA TEXTER

RESOLUTION (1)

om konsekvenserna av olagliga finansiella flöden för utvecklingsfinansiering

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Nairobi, Kenya, den 19–21 december 2016, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Nairobi, Kenya, den 19–21 december 2016,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (2), särskilt artikel 21, och ändringarna av Cotonouavtalet 2005 och 2010 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (2), särskilt artikel 21, och ändringarna av Cotonouavtalet 2005 och 2010 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 (4) om skatteundandragande och skatteflykt som utmaningar till goda styrelseformer, socialt skydd och utveckling i utvecklingsländer, Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2013 (5), Europaparlamentets resolution av den 26. februari 2014 om att främja utveckling genom ansvarsfulla affärsmetoder, inklusive utvinningsindustrins roll i utvecklingsländerna (6), Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2015 (4) om skatteundandragande och skatteflykt som utmaningar till goda styrelseformer, socialt skydd och utveckling i utvecklingsländer, Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2014 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2013 (5), Europaparlamentets resolution av den 26. februari 2014 om att främja utveckling genom ansvarsfulla affärsmetoder, inklusive utvinningsindustrins roll i utvecklingsländerna (6), Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer (7),

| — | med beaktande av Afrikanska unionens församlings 24:e sammanträde som hölls i Addis Abeba, Etiopien, den 30 och 31 januari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens församlings 24:e sammanträde som hölls i Addis Abeba, Etiopien, den 30 och 31 januari 2015,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 mars 2015 om skattetransparens för att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 mars 2015 om skattetransparens för att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2015 om ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2015 om ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015 (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 april 2010 om beskattning och utveckling: samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 april 2010 om beskattning och utveckling: samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor (10),

| — | med beaktande av förklaringen från det 18:e sammanträdet med AVS-ländernas ministerkommitté för handel om skattejurisdiktion i AVS-länderna, som hölls i Bryssel den 24–26 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från det 18:e sammanträdet med AVS-ländernas ministerkommitté för handel om skattejurisdiktion i AVS-länderna, som hölls i Bryssel den 24–26 juni 2015,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument från oktober 2015 Collect More – Spend Better: Achieving Development in an Inclusive and Sustainable Way (Öka intäkterna och effektivisera utgifterna för att möjliggöra utveckling på ett inkluderande och hållbart sätt), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument från oktober 2015 Collect More – Spend Better: Achieving Development in an Inclusive and Sustainable Way (Öka intäkterna och effektivisera utgifterna för att möjliggöra utveckling på ett inkluderande och hållbart sätt),

| — | med beaktande av rapporten från högnivåpanelen om olagliga finansiella flöden från Afrika från 2015 med Thabo Mbeki som ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från högnivåpanelen om olagliga finansiella flöden från Afrika från 2015 med Thabo Mbeki som ordförande,

| — | med beaktande av AVS-ländernas ståndpunkt av den 10 juli 2015 om den tredje internationella konferensen om finansiering för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS-ländernas ståndpunkt av den 10 juli 2015 om den tredje internationella konferensen om finansiering för utveckling,

| — | med beaktande av slutdokumentet för Målen för tiden efter 2015 med titeln Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling i september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdokumentet för Målen för tiden efter 2015 med titeln Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling i september 2015,

| — | med beaktande av FN:s tredje internationella konferens om utvecklingsfinansiering som hölls i Addis Abeba, Etiopien, den 13–16 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s tredje internationella konferens om utvecklingsfinansiering som hölls i Addis Abeba, Etiopien, den 13–16 juli 2015,

| — | med beaktande av rapporten från invigningssammankomsten med Ekonomiska och sociala rådets forum för uppföljning av finansiering för utveckling av den 18 maj 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från invigningssammankomsten med Ekonomiska och sociala rådets forum för uppföljning av finansiering för utveckling av den 18 maj 2016,

| — | med beaktande av arbetet inom FN:s expertkommitté för internationellt samarbete i skattefrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet inom FN:s expertkommitté för internationellt samarbete i skattefrågor,

| — | med beaktande av FN:s modellavtal för dubbelbeskattning mellan utvecklade länder och utvecklingsländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s modellavtal för dubbelbeskattning mellan utvecklade länder och utvecklingsländer,

| — | med beaktande av Monterreydeklarationen (2002), den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Doha (2008), Parisförklaringen (2005) och Accra-handlingsplanen (2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Monterreydeklarationen (2002), den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Doha (2008), Parisförklaringen (2005) och Accra-handlingsplanen (2008),

| — | med beaktande av OECD:s konvention om ömsesidig handräckning i skatteärenden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s konvention om ömsesidig handräckning i skatteärenden,

| — | med beaktande av OECD:s globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet,

| — | med beaktande av utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI),

| — | med beaktande av Förenta nationernas konvention mot korruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas konvention mot korruption,

| — | med beaktande av FN:s expertkommitté för internationellt samarbete i skattefrågor och African Tax Administration Forum, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s expertkommitté för internationellt samarbete i skattefrågor och African Tax Administration Forum,

| — | med beaktande av partnerskapet från Busan för effektivt utvecklingssamarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapet från Busan för effektivt utvecklingssamarbete,

| — | med beaktande av verksamheten vid African Tax Forum, |
| --- | --- |

—

med beaktande av verksamheten vid African Tax Forum,

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (ACP-EU/xxxxxx), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (ACP-EU/xxxxxx), och av följande skäl:

| A. | Utvecklingsländer förlorar årligen uppskattningsvis 189 miljarder US-dollar i skatteintäkter – vilket motsvarar mer än det globala officiella utvecklingsbiståndet (131 miljarder US-dollar år 2015) – och uppskattningsvis 1 biljon US-dollar i olagliga kapitalflöden. Dessa kapitalutflöden har en dämpande inverkan på ca 5 procent på deras ekonomiska tillväxt, vilket därmed hämmar utrotandet av fattigdom. |
| --- | --- |

A.

Utvecklingsländer förlorar årligen uppskattningsvis 189 miljarder US-dollar i skatteintäkter – vilket motsvarar mer än det globala officiella utvecklingsbiståndet (131 miljarder US-dollar år 2015) – och uppskattningsvis 1 biljon US-dollar i olagliga kapitalflöden. Dessa kapitalutflöden har en dämpande inverkan på ca 5 procent på deras ekonomiska tillväxt, vilket därmed hämmar utrotandet av fattigdom.

| B. | Olagliga finansiella flöden kommer från tre källor: i) skatteundandragande eller skatteflykt, ii) falska fakturor inom internationell handel, och missbruket av systemet med internprissättning, iii) kriminell verksamhet såsom olaglig narkotikahandel, människohandel, handel med ”blodsmineraler”, olaglig vapenhandel och aktiv korruption. |
| --- | --- |

B.

Olagliga finansiella flöden kommer från tre källor: i) skatteundandragande eller skatteflykt, ii) falska fakturor inom internationell handel, och missbruket av systemet med internprissättning, iii) kriminell verksamhet såsom olaglig narkotikahandel, människohandel, handel med ”blodsmineraler”, olaglig vapenhandel och aktiv korruption.

| C. | Viss laglig överföring av pengar till lågskatteländer kan till slut leda till olagliga finansiella flöden. |
| --- | --- |

C.

Viss laglig överföring av pengar till lågskatteländer kan till slut leda till olagliga finansiella flöden.

| D. | Olagliga finansiella flöden är medel som anskaffats, överförts eller utnyttjats illegalt i syfte att fly undan beskattning, och bör åtskiljas från kapitalflykt, som kan vara en legitim reaktion av investerare på ekonomiska, politiska eller sociala risker, eller på ogynnsamma makroekonomiska eller administrativa förhållanden. |
| --- | --- |

D.

Olagliga finansiella flöden är medel som anskaffats, överförts eller utnyttjats illegalt i syfte att fly undan beskattning, och bör åtskiljas från kapitalflykt, som kan vara en legitim reaktion av investerare på ekonomiska, politiska eller sociala risker, eller på ogynnsamma makroekonomiska eller administrativa förhållanden.

| E. | Inom ramen för minskande utvecklingsbistånd och behovet av större anskaffning av inhemska finansiella resurser utgör de enorma kapitalutflödena från AVS-länderna ett stort hinder för att uppnå utvecklingsmålen. |
| --- | --- |

E.

Inom ramen för minskande utvecklingsbistånd och behovet av större anskaffning av inhemska finansiella resurser utgör de enorma kapitalutflödena från AVS-länderna ett stort hinder för att uppnå utvecklingsmålen.

| F. | Många experter har betonat att Afrika skulle ha uppnått millennieutvecklingsmålen år 2016 om de olagliga finansiella flödena hade undanröjts år 2000. |
| --- | --- |

F.

Många experter har betonat att Afrika skulle ha uppnått millennieutvecklingsmålen år 2016 om de olagliga finansiella flödena hade undanröjts år 2000.

| G. | Kapitalutflödena minskar de inhemska resurser och skatteintäkter som krävs för att finansiera program för fattigdomsminskning i AVS-länderna, särskilt inom utbildning, hälso- och sjukvård, dricksvatten, bostäder och sanitet, och hämmar således utrotningen av fattigdom. |
| --- | --- |

G.

Kapitalutflödena minskar de inhemska resurser och skatteintäkter som krävs för att finansiera program för fattigdomsminskning i AVS-länderna, särskilt inom utbildning, hälso- och sjukvård, dricksvatten, bostäder och sanitet, och hämmar således utrotningen av fattigdom.

| H. | Beskattning är en tillförlitlig och stabil källa till intäkter i utvecklingsländer, eftersom effektiva och öppna skattesystem tillhandahåller nödvändig finansiering som säkerställer tillgång till grundläggande offentliga tjänster, minskar sociala skillnader och stöder den makroekonomiska stabiliteten. |
| --- | --- |

H.

Beskattning är en tillförlitlig och stabil källa till intäkter i utvecklingsländer, eftersom effektiva och öppna skattesystem tillhandahåller nödvändig finansiering som säkerställer tillgång till grundläggande offentliga tjänster, minskar sociala skillnader och stöder den makroekonomiska stabiliteten.

| I. | Bristen på teknisk kapacitet i utvecklingsländerna att hantera komplicerade frågor på beskattningsområdet är en begränsning för såväl den inhemska anskaffningen av intäkter och deltagande i internationella skattesamarbeten. |
| --- | --- |

I.

Bristen på teknisk kapacitet i utvecklingsländerna att hantera komplicerade frågor på beskattningsområdet är en begränsning för såväl den inhemska anskaffningen av intäkter och deltagande i internationella skattesamarbeten.

| J. | Många AVS-länder har, i linje med sina strategier för ekonomisk utveckling och diversifiering och i syfte att lagligen utnyttja globaliseringens möjligheter, utvecklat eller håller på att utveckla, trots ett antal begränsningar, sina sektorer för finansiella tjänster och är beslutna att säkerställa fullständig efterlevnad av internationella normer och standarder. |
| --- | --- |

J.

Många AVS-länder har, i linje med sina strategier för ekonomisk utveckling och diversifiering och i syfte att lagligen utnyttja globaliseringens möjligheter, utvecklat eller håller på att utveckla, trots ett antal begränsningar, sina sektorer för finansiella tjänster och är beslutna att säkerställa fullständig efterlevnad av internationella normer och standarder.

| K. | Olagliga finansiella flöden är bland ett antal globala utmaningar, såsom otillräckligheten hos nationella rättsliga ramar, de tekniska och politiska svagheterna hos nationell och regional kapacitet, svagheten hos den världsomspännande arkitekturen för bekämpning av olagliga finansiella flöden samt bristen på insyn i globala finansiella transaktioner. |
| --- | --- |

K.

Olagliga finansiella flöden är bland ett antal globala utmaningar, såsom otillräckligheten hos nationella rättsliga ramar, de tekniska och politiska svagheterna hos nationell och regional kapacitet, svagheten hos den världsomspännande arkitekturen för bekämpning av olagliga finansiella flöden samt bristen på insyn i globala finansiella transaktioner.

| L. | Olagliga finansiella flöden gäller även kriminell verksamhet såsom människohandel, olaglig narkotika- och vapenhandel, smuggling eller finansiella bedrägerier, samt obehöriga lån eller lån utan säkerhet, penningtvätt och påverkan av börs- och obligationsmarknaderna. |
| --- | --- |

L.

Olagliga finansiella flöden gäller även kriminell verksamhet såsom människohandel, olaglig narkotika- och vapenhandel, smuggling eller finansiella bedrägerier, samt obehöriga lån eller lån utan säkerhet, penningtvätt och påverkan av börs- och obligationsmarknaderna.

| M. | Många åtgärder och initiativ har redan inletts på internationell nivå, exempelvis OECD:s konvention om ömsesidig handräckning i skatteärenden, OECD:s globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet, utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI), Förenta nationernas konvention mot korruption, FN:s expertkommitté för internationellt samarbete i skattefrågor och African Tax Administration Forum. |
| --- | --- |

M.

Många åtgärder och initiativ har redan inletts på internationell nivå, exempelvis OECD:s konvention om ömsesidig handräckning i skatteärenden, OECD:s globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet, utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI), Förenta nationernas konvention mot korruption, FN:s expertkommitté för internationellt samarbete i skattefrågor och African Tax Administration Forum.

| N. | Det välkomnas att många AVS-länder är part i dessa internationella instrument och är fast beslutna att genomföra dem. |
| --- | --- |

N.

Det välkomnas att många AVS-länder är part i dessa internationella instrument och är fast beslutna att genomföra dem.

| O. | Den explosionsartade ökningen av den unga befolkningen, som inom några år kommer att göra Afrika till den mest befolkade regionen i världen, skulle kunna leda till ökad arbetslöshet och sociopolitisk instabilitet. |
| --- | --- |

O.

Den explosionsartade ökningen av den unga befolkningen, som inom några år kommer att göra Afrika till den mest befolkade regionen i världen, skulle kunna leda till ökad arbetslöshet och sociopolitisk instabilitet.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser bestämt att åtgärderna för att ta itu med olagliga finansiella flöden främst måste vara av politisk natur, och att bekämpandet av penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande, aggressiv skatteplanering och korruption måste förbli högst upp på den internationella dagordningen, eftersom detta ger anledning till stor oro mot bakgrund av den låga ekonomiska tillväxttakten i vissa AVS-länder, den höga fattigdomsnivån och det ökande behovet av resurser inom ramen för minskande offentligt stöd. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser bestämt att åtgärderna för att ta itu med olagliga finansiella flöden främst måste vara av politisk natur, och att bekämpandet av penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande, aggressiv skatteplanering och korruption måste förbli högst upp på den internationella dagordningen, eftersom detta ger anledning till stor oro mot bakgrund av den låga ekonomiska tillväxttakten i vissa AVS-länder, den höga fattigdomsnivån och det ökande behovet av resurser inom ramen för minskande offentligt stöd.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att åtgärder mot olagliga finansiella flöden kräver starkt internationellt samarbete och samtidigt deltagande av alla nationella och internationella aktörer: nämligen regeringar och lokala myndigheter, statliga organ, den privata sektorn, regionala och internationella organisationer och det civila samhället. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att åtgärder mot olagliga finansiella flöden kräver starkt internationellt samarbete och samtidigt deltagande av alla nationella och internationella aktörer: nämligen regeringar och lokala myndigheter, statliga organ, den privata sektorn, regionala och internationella organisationer och det civila samhället.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om det åtagande som gjordes av parterna till det partnerskapsavtal som slöts i Busan 2011 att arbeta effektivt tillsammans för att gynna utvecklingen och för att göra mer för att bekämpa korruption och olagliga finansiella flöden. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om det åtagande som gjordes av parterna till det partnerskapsavtal som slöts i Busan 2011 att arbeta effektivt tillsammans för att gynna utvecklingen och för att göra mer för att bekämpa korruption och olagliga finansiella flöden.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner de många åtgärder som vidtagits på internationell nivå för att bekämpa olagliga finansiella flöden, men noterar bekymrat att de mest relevanta internationella konventionerna och initiativen som syftar till att bekämpa korruption och olagliga finansiella flöden misslyckas med att ge konkreta resultat i genomförandeskedet. Församlingen beklagar särskilt att dessa initiativ ofta saknar samordning, särskilt inom ramen för återvinning av tillgångar, och samstämmighet, även om de har givits stöd av åtgärder mot internationell terrorism och efterföljande åtgärder för att kontrollera dess finansiering. Församlingen erinrar om att förutsättningen för att terroristorganisationer i destabiliserade länder ska kunna besegras fortsätter att vara utredningen av deras internationella finansiering och att stänga vägarna för olaglig vapenhandel. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner de många åtgärder som vidtagits på internationell nivå för att bekämpa olagliga finansiella flöden, men noterar bekymrat att de mest relevanta internationella konventionerna och initiativen som syftar till att bekämpa korruption och olagliga finansiella flöden misslyckas med att ge konkreta resultat i genomförandeskedet. Församlingen beklagar särskilt att dessa initiativ ofta saknar samordning, särskilt inom ramen för återvinning av tillgångar, och samstämmighet, även om de har givits stöd av åtgärder mot internationell terrorism och efterföljande åtgärder för att kontrollera dess finansiering. Församlingen erinrar om att förutsättningen för att terroristorganisationer i destabiliserade länder ska kunna besegras fortsätter att vara utredningen av deras internationella finansiering och att stänga vägarna för olaglig vapenhandel.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen inser att det i syfte att uppnå mål krävs att inhemsk politik görs förenlig med den globala dagordningen. Församlingen betonar att politisk samstämmighet mellan båda institutionerna och reformer krävs på inhemsk och nationell nivå. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen inser att det i syfte att uppnå mål krävs att inhemsk politik görs förenlig med den globala dagordningen. Församlingen betonar att politisk samstämmighet mellan båda institutionerna och reformer krävs på inhemsk och nationell nivå.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar medlemsstaterna och AVS-länderna att arbeta under FN:s överinseende för att inrätta en juridisk skyldighet som omfattar hela distributionskedjan för mineraler och därmed vidta verkliga åtgärder för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna snarare än försvara påtryckningsgruppers och storföretagens intressen. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar medlemsstaterna och AVS-länderna att arbeta under FN:s överinseende för att inrätta en juridisk skyldighet som omfattar hela distributionskedjan för mineraler och därmed vidta verkliga åtgärder för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna snarare än försvara påtryckningsgruppers och storföretagens intressen.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att skatteparadis och olagliga finansiella flöden urholkar beskattningsunderlaget, undergräver rättvisan inom skattesystemet och snedvrider handel och investeringar. Församlingen betonar starkt i detta sammanhang att undanröjandet av alla former av olagliga finansiella flöden är av yttersta vikt för att uppnå de ekonomiska och sociala målen inom den nya 2030-agendan för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att skatteparadis och olagliga finansiella flöden urholkar beskattningsunderlaget, undergräver rättvisan inom skattesystemet och snedvrider handel och investeringar. Församlingen betonar starkt i detta sammanhang att undanröjandet av alla former av olagliga finansiella flöden är av yttersta vikt för att uppnå de ekonomiska och sociala målen inom den nya 2030-agendan för hållbar utveckling.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att anskaffningen av inhemska resurser genom beskattning är den viktigaste inkomstkällan för finansiering av hållbar utveckling. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra effektiv och öppen skatte- och handelspolitik, och att beakta OECD, G20, G8, G77, Afrikanska unionen, Världsbanken, IMF och Afrikanska utvecklingsbanken samt den centrala roll som de privata bankerna spelar för att säkerställa den finansiella öppenheten i AVS-länderna och runtom i världen. Församlingen betonar vidare behovet av att utvecklingsländerna deltar i högre utsträckning i global skatteförvaltning. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att anskaffningen av inhemska resurser genom beskattning är den viktigaste inkomstkällan för finansiering av hållbar utveckling. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra effektiv och öppen skatte- och handelspolitik, och att beakta OECD, G20, G8, G77, Afrikanska unionen, Världsbanken, IMF och Afrikanska utvecklingsbanken samt den centrala roll som de privata bankerna spelar för att säkerställa den finansiella öppenheten i AVS-länderna och runtom i världen. Församlingen betonar vidare behovet av att utvecklingsländerna deltar i högre utsträckning i global skatteförvaltning.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att AVS-länder ofta möts av stora politiska, rättsliga och administrativa begränsningar när de försöker öka skatteintäkterna. Församlingen anser därför att utvecklingsbiståndet bör fokusera på inrättandet av den rätta rättsliga ramen och stärkande av skattemyndigheterna samt de institutioner som ansvarar för att bekämpa olagliga finansiella flöden, genom att tillhandahålla teknisk expertis avseende resursförvaltning, finansunderrättelser och antikorruptionsbestämmelser, särskilt vad gäller penningtvätt, organiserad brottslighet och olaglig handel, och återlämnande av tillgångar som stulits från länder. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att AVS-länder ofta möts av stora politiska, rättsliga och administrativa begränsningar när de försöker öka skatteintäkterna. Församlingen anser därför att utvecklingsbiståndet bör fokusera på inrättandet av den rätta rättsliga ramen och stärkande av skattemyndigheterna samt de institutioner som ansvarar för att bekämpa olagliga finansiella flöden, genom att tillhandahålla teknisk expertis avseende resursförvaltning, finansunderrättelser och antikorruptionsbestämmelser, särskilt vad gäller penningtvätt, organiserad brottslighet och olaglig handel, och återlämnande av tillgångar som stulits från länder.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar de risker som afrikanska länder står inför när de gör obalanserade eftergifter avseende dubbelbeskattningsavtal samt koncessionsavtal för utvinning av naturresurser. Församlingen anser att det modellavtal som utvecklats av Förenta nationernas skattekommitté bör stödjas i syfte att ta itu med missbruk när det gäller dubbelbeskattningsavtal eftersom det sörjer för större rätt att inhämta skatt vid källan än OECD:s modell. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar de risker som afrikanska länder står inför när de gör obalanserade eftergifter avseende dubbelbeskattningsavtal samt koncessionsavtal för utvinning av naturresurser. Församlingen anser att det modellavtal som utvecklats av Förenta nationernas skattekommitté bör stödjas i syfte att ta itu med missbruk när det gäller dubbelbeskattningsavtal eftersom det sörjer för större rätt att inhämta skatt vid källan än OECD:s modell.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att utvinningsindustrin, allmänna nyttigheter och infrastruktur, hälso- och sjukvård samt utbildning är särskilt sårbara för korruption, som är en av de främsta drivkrafterna bakom olagliga finansiella flöden. Församlingen anser att utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI) bör göras obligatoriskt. Församlingen uppmanar AVS-länderna att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten i resurskontrakten och företagens finansiella rapportering och revision samt inkassering av inkomster och intäktsfördelning som en del av sin dagordning för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att utvinningsindustrin, allmänna nyttigheter och infrastruktur, hälso- och sjukvård samt utbildning är särskilt sårbara för korruption, som är en av de främsta drivkrafterna bakom olagliga finansiella flöden. Församlingen anser att utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI) bör göras obligatoriskt. Församlingen uppmanar AVS-länderna att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten i resurskontrakten och företagens finansiella rapportering och revision samt inkassering av inkomster och intäktsfördelning som en del av sin dagordning för korruptionsbekämpning.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att icke-transparenta offentliga upphandlingar och distributionskedjor kan ge möjligheter för korruptionsrelaterade olagliga finansiella flöden. Församlingen anser följaktligen att korruptionsbekämpande åtgärder även bör syfta till att modernisera upphandlingsförfarandena. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att icke-transparenta offentliga upphandlingar och distributionskedjor kan ge möjligheter för korruptionsrelaterade olagliga finansiella flöden. Församlingen anser följaktligen att korruptionsbekämpande åtgärder även bör syfta till att modernisera upphandlingsförfarandena.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar bekymrat att finansiella institut för utveckling fortfarande stöder en stor mängd investeringar som kanaliseras genom skatteparadis genom att i stor utsträckning förlita sig på finansiella intermediärer. Församlingen betonar att internationella och regionala finansiella institut för utveckling och banker har en viktig roll att spela vad gäller ansvarsfull finansiering och att samarbete bör riktas mot att stärka god samhällsstyrning och statsbyggande i syfte att medge ansvarigt och ansvarsfullt utnyttjande av statsinkomsterna i AVS-länder. Församlingen anser särskilt att finansiella institut för utveckling enbart bör investera i företag och fonder som är villiga att offentliggöra verkligt ägande och rapportera tillbaka sina finansiella konton land för land. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar bekymrat att finansiella institut för utveckling fortfarande stöder en stor mängd investeringar som kanaliseras genom skatteparadis genom att i stor utsträckning förlita sig på finansiella intermediärer. Församlingen betonar att internationella och regionala finansiella institut för utveckling och banker har en viktig roll att spela vad gäller ansvarsfull finansiering och att samarbete bör riktas mot att stärka god samhällsstyrning och statsbyggande i syfte att medge ansvarigt och ansvarsfullt utnyttjande av statsinkomsterna i AVS-länder. Församlingen anser särskilt att finansiella institut för utveckling enbart bör investera i företag och fonder som är villiga att offentliggöra verkligt ägande och rapportera tillbaka sina finansiella konton land för land.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att ha en mer aktiv roll i att tillhandahålla ekonomiskt och tekniskt bistånd till utvecklingsländer för att de ska kunna hantera framväxande globala standarder för bekämpning av skatteundandragande, inbegripet automatiskt utbyte av upplysningar. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att ha en mer aktiv roll i att tillhandahålla ekonomiskt och tekniskt bistånd till utvecklingsländer för att de ska kunna hantera framväxande globala standarder för bekämpning av skatteundandragande, inbegripet automatiskt utbyte av upplysningar.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att till fullo utnyttja OECD:s modellavtal för skatter, inbegripet en frivillig bestämmelse för bistånd vid skatteuppbörd, som kan inkluderas i bilaterala konventioner där varje land samtycker till att hjälpa till vid uppbörd av skatter som uttaxerats av det andra landet. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att till fullo utnyttja OECD:s modellavtal för skatter, inbegripet en frivillig bestämmelse för bistånd vid skatteuppbörd, som kan inkluderas i bilaterala konventioner där varje land samtycker till att hjälpa till vid uppbörd av skatter som uttaxerats av det andra landet.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på behovet av att genom samarbete och utbyte av upplysningar bekämpa urholkningen av beskattningsunderlaget och vinstförflyttningen till icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner och till banker, däribland banker i utvecklade länder, som tillämpar banksekretess. Församlingen uppmanar vidare alla stater och jurisdiktioner som ännu inte gjort det att följa de gemensamma globala normerna för automatiskt informationsutbyte om finansiella konton. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på behovet av att genom samarbete och utbyte av upplysningar bekämpa urholkningen av beskattningsunderlaget och vinstförflyttningen till icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner och till banker, däribland banker i utvecklade länder, som tillämpar banksekretess. Församlingen uppmanar vidare alla stater och jurisdiktioner som ännu inte gjort det att följa de gemensamma globala normerna för automatiskt informationsutbyte om finansiella konton.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser att upplysningar om verkligt ägande av företag offentliggörs för alla företagsstrukturer, inbegripet fonder, stiftelser och skalbolag, och upprepar sin efterlysning av multinationella företags offentliggörande av rapporter för varje land för att stoppa urholkningen av beskattningsunderlaget och vinstförflyttningen, med grund i G20:s och OECD:s modeller. Församlingen hävdar att de vinster som görs av multinationella företag bör beskattas i det land där de skapats. Församlingen anser på samma vis att skatteincitament bör offentliggöras. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser att upplysningar om verkligt ägande av företag offentliggörs för alla företagsstrukturer, inbegripet fonder, stiftelser och skalbolag, och upprepar sin efterlysning av multinationella företags offentliggörande av rapporter för varje land för att stoppa urholkningen av beskattningsunderlaget och vinstförflyttningen, med grund i G20:s och OECD:s modeller. Församlingen hävdar att de vinster som görs av multinationella företag bör beskattas i det land där de skapats. Församlingen anser på samma vis att skatteincitament bör offentliggöras.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att samarbete och utbyte av upplysningar mellan olika underrättelsetjänster är avgörande och efterlyser därför att det regionala samarbetet ska stärkas i syfte att gemensamt utarbeta ett modellavtal om utbyte av skatteupplysningar för att förhindra missbruk. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att samarbete och utbyte av upplysningar mellan olika underrättelsetjänster är avgörande och efterlyser därför att det regionala samarbetet ska stärkas i syfte att gemensamt utarbeta ett modellavtal om utbyte av skatteupplysningar för att förhindra missbruk.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner att många AVS-länder, i linje med deras strategier för ekonomisk utveckling och diversifiering, och i syfte att lagligen utnyttja globaliseringens möjligheter, har utvecklat eller håller på att utveckla, trots ett antal begränsningar, sina sektorer för finansiella tjänster och är beslutna att säkerställa fullständig efterlevnad av internationella normer och standarder. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner att många AVS-länder, i linje med deras strategier för ekonomisk utveckling och diversifiering, och i syfte att lagligen utnyttja globaliseringens möjligheter, har utvecklat eller håller på att utveckla, trots ett antal begränsningar, sina sektorer för finansiella tjänster och är beslutna att säkerställa fullständig efterlevnad av internationella normer och standarder.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft finanscentrum, inbegripet finansiella offshore-centrum, med bevisat sträng sekretess, att samarbeta inom den globala kampen mot olagliga finansiella flöden och följa de globalt överenskomna öppenhetsstandarderna, och anser att sanktioner bör övervägas i händelse av bristande samarbete, efter att alla möjligheter till dialog och samråd med de berörda staterna och jurisdiktionerna uttömts och på grundval av väldefinierade och internationellt acceptabla kriterier. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft finanscentrum, inbegripet finansiella offshore-centrum, med bevisat sträng sekretess, att samarbeta inom den globala kampen mot olagliga finansiella flöden och följa de globalt överenskomna öppenhetsstandarderna, och anser att sanktioner bör övervägas i händelse av bristande samarbete, efter att alla möjligheter till dialog och samråd med de berörda staterna och jurisdiktionerna uttömts och på grundval av väldefinierade och internationellt acceptabla kriterier.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla AVS-länder och EU:s medlemsstater att säkerställa tillgång för allmänheten till upplysningar om statens och de lokala myndigheternas budgetar som ett sätt att skydda de offentliga medlen från att avledas till olagliga finansiella flöden. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla AVS-länder och EU:s medlemsstater att säkerställa tillgång för allmänheten till upplysningar om statens och de lokala myndigheternas budgetar som ett sätt att skydda de offentliga medlen från att avledas till olagliga finansiella flöden.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla AVS-länder att inrätta en mekanism för inbördes granskning som omfattar kampen mot olagliga finansiella flöden. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla AVS-länder att inrätta en mekanism för inbördes granskning som omfattar kampen mot olagliga finansiella flöden.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att beskattning är en tillförlitlig källa till intäkter i utvecklingsländer, eftersom effektiva och öppna skattesystem tillhandahåller nödvändig finansiering som säkerställer tillgång till grundläggande offentliga tjänster och minskar sociala skillnader. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att beskattning är en tillförlitlig källa till intäkter i utvecklingsländer, eftersom effektiva och öppna skattesystem tillhandahåller nödvändig finansiering som säkerställer tillgång till grundläggande offentliga tjänster och minskar sociala skillnader.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådet, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten, de regionala organisationer som har koppling till AVS-länderna samt till EIB. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådet, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten, de regionala organisationer som har koppling till AVS-länderna samt till EIB.

RESOLUTION (1)

om utmaningar för familjejordbruk och småskalig jordbruksproduktion i AVS-länderna

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Nairobi, Kenya, den 19–21 december 2016, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Nairobi, Kenya, den 19–21 december 2016,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 28 juni 2007 om minskad fattigdom för småjordbrukare i AVS-länderna och av den 27 november 2013 om de sociala och miljömässiga effekterna av pastoralism i AVS-länderna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 28 juni 2007 om minskad fattigdom för småjordbrukare i AVS-länderna och av den 27 november 2013 om de sociala och miljömässiga effekterna av pastoralism i AVS-länderna,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet), särskilt artiklarna 23 och 34, och ändringarna av Cotonouavtalet 2005 och 2010 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet), särskilt artiklarna 23 och 34, och ändringarna av Cotonouavtalet 2005 och 2010 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 27 september 2011 om EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (3), av den 11 december 2013 om EU:s strategi för resiliens och katastrofriskreducering i utvecklingsländerna: lära av livsmedelsförsörjningskriser (4), av den 13 mars 2014 om äganderättens, egendomsägandets och förmögenhetsskapandets roll när det gäller att utrota fattigdom och främja hållbar utveckling i utvecklingsländerna (5), av den 12 mars 2015 om Tanzania, särskilt frågan om markrofferi (6) och av den 7 juni 2016 om den nya alliansen för tryggad livsmedels- och näringsförsörjning (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 27 september 2011 om EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (3), av den 11 december 2013 om EU:s strategi för resiliens och katastrofriskreducering i utvecklingsländerna: lära av livsmedelsförsörjningskriser (4), av den 13 mars 2014 om äganderättens, egendomsägandets och förmögenhetsskapandets roll när det gäller att utrota fattigdom och främja hållbar utveckling i utvecklingsländerna (5), av den 12 mars 2015 om Tanzania, särskilt frågan om markrofferi (6) och av den 7 juni 2016 om den nya alliansen för tryggad livsmedels- och näringsförsörjning (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen som antogs den 31 mars 2010 (8), och rådets slutsatser om policyramen som antogs den 10 maj 2010 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen som antogs den 31 mars 2010 (8), och rådets slutsatser om policyramen som antogs den 10 maj 2010 (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2013 om livsmedels- och näringsförsörjning inom externt bistånd (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2013 om livsmedels- och näringsförsörjning inom externt bistånd (10),

| — | med beaktande av kommissionens handlingsplan för nutrition av den 3 juli 2014 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens handlingsplan för nutrition av den 3 juli 2014 (11),

| — | med beaktande av Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av generalförsamlingen den 25 september 2015, med titeln Förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, och särskilt mål 2 i målen för hållbar utveckling som anges i slutdokumentet, nämligen att utrota hunger, trygga tillgång till mat, säkra en förbättrad kosthållning och ett hållbart jordbruk (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av generalförsamlingen den 25 september 2015, med titeln Förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, och särskilt mål 2 i målen för hållbar utveckling som anges i slutdokumentet, nämligen att utrota hunger, trygga tillgång till mat, säkra en förbättrad kosthållning och ett hållbart jordbruk (12),

| — | med beaktande av Parisöverenskommelsen mellan parterna till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, antagen den 12 december 2015 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisöverenskommelsen mellan parterna till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, antagen den 12 december 2015 (13),

| — | med beaktande av det övergripande programmet för Afrikas jordbruksutveckling (CAADP), som antogs av Afrikanska unionen (AU) 2002 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det övergripande programmet för Afrikas jordbruksutveckling (CAADP), som antogs av Afrikanska unionen (AU) 2002 (14),

| — | med beaktande av toppmötet för AU:s statschefer som anordnades i Maputo (Moçambique) 2003, då AU-regeringarna enades om att investera mer än 10 procent av sina totala nationella budgetanslag i jordbrukssektorn (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet för AU:s statschefer som anordnades i Maputo (Moçambique) 2003, då AU-regeringarna enades om att investera mer än 10 procent av sina totala nationella budgetanslag i jordbrukssektorn (15),

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter av den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter av den 16 december 1966,

| — | med beaktande av FN:s internationella år för familjejordbruk 2014 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella år för familjejordbruk 2014 (16),

| — | med beaktande av Afrikanska unionens Policy Framework for Pastoralism in Africa: Securing, Protecting and Improving the Lives, Livelihoods and Rights of Pastoralist Communities som antogs vid de afrikanska jordbruksministrarnas möte i oktober 2010 och godkändes vid det verkställande rådets 18:e sammanträde i Addis Abeba (Etiopien) i januari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens Policy Framework for Pastoralism in Africa: Securing, Protecting and Improving the Lives, Livelihoods and Rights of Pastoralist Communities som antogs vid de afrikanska jordbruksministrarnas möte i oktober 2010 och godkändes vid det verkställande rådets 18:e sammanträde i Addis Abeba (Etiopien) i januari 2011,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (17),

| — | med beaktande av AU:s församling av stats- och regeringschefer i juli 2012 som utnämnde år 2014 till ”året för jordbruk och livsmedelssäkerhet i Afrika” (18) med anledning av tioårsjubileet för antagandet av CAADP, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AU:s församling av stats- och regeringschefer i juli 2012 som utnämnde år 2014 till ”året för jordbruk och livsmedelssäkerhet i Afrika” (18) med anledning av tioårsjubileet för antagandet av CAADP,

| — | med beaktande av Milan Urban Food Policy Pact (den urbana livsmedelspolitikpakten) av den 15 oktober 2015, framlagd av kommunfullmäktige i Milano och undertecknad av 113 städer över hela världen, som överlämnats till FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon och som illustrerar den nyckelroll som städerna har i beslutsfattandet kring hållbara livsmedel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Milan Urban Food Policy Pact (den urbana livsmedelspolitikpakten) av den 15 oktober 2015, framlagd av kommunfullmäktige i Milano och undertecknad av 113 städer över hela världen, som överlämnats till FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon och som illustrerar den nyckelroll som städerna har i beslutsfattandet kring hållbara livsmedel,

| — | med beaktande av Malabo-förklaringen om påskyndad tillväxt inom jordbruket och förändring för gemensamt välstånd och förbättrad levnadsstandard, som antogs den 27 juni 2014 vid toppmötet för AU:s statschefer i Malabo (Ekvatorialguinea), varigenom AU-regeringarna åtog sig att anslå minst 10 procent av de offentliga utgifterna till jordbruk (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Malabo-förklaringen om påskyndad tillväxt inom jordbruket och förändring för gemensamt välstånd och förbättrad levnadsstandard, som antogs den 27 juni 2014 vid toppmötet för AU:s statschefer i Malabo (Ekvatorialguinea), varigenom AU-regeringarna åtog sig att anslå minst 10 procent av de offentliga utgifterna till jordbruk (19),

| — | med beaktande av G8:s livsmedelstrygghetsinitiativ från L’Aquila 2009 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av G8:s livsmedelstrygghetsinitiativ från L’Aquila 2009 (20),

| — | med beaktande av ramen och riktlinjerna för markpolitik i Afrika (Framework and Guidelines on Land Policy in Africa, F&G), som antogs av den gemensamma konferensen för ministrar för jordbruk, markförvaltning och animalieproduktion, som ägde rum i april 2009 i Addis Abeba (Etiopien) (21), samt förklaringen om frågor och utmaningar på markområdet i Afrika (22) som antogs av AU:s statschefer vid toppmötet i Sirte (Libyen) i juli 2009, där statscheferna krävde ett snabbt genomförande av F&G, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramen och riktlinjerna för markpolitik i Afrika (Framework and Guidelines on Land Policy in Africa, F&G), som antogs av den gemensamma konferensen för ministrar för jordbruk, markförvaltning och animalieproduktion, som ägde rum i april 2009 i Addis Abeba (Etiopien) (21), samt förklaringen om frågor och utmaningar på markområdet i Afrika (22) som antogs av AU:s statschefer vid toppmötet i Sirte (Libyen) i juli 2009, där statscheferna krävde ett snabbt genomförande av F&G,

| — | med beaktande av de vägledande principerna om storskaliga markbaserade investeringar i Afrika, antagen av AU:s gemensamma konferens för ministrar för jordbruk, landsbygdsutveckling, fiske och vattenbruk, vid deras möte i Addis Abeba (Etiopien) den 1–2 maj 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de vägledande principerna om storskaliga markbaserade investeringar i Afrika, antagen av AU:s gemensamma konferens för ministrar för jordbruk, landsbygdsutveckling, fiske och vattenbruk, vid deras möte i Addis Abeba (Etiopien) den 1–2 maj 2014,

| — | med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) frivilliga riktlinjer för att stödja det gradvisa förverkligandet av rätten till tillräcklig föda inom ramen för den nationella livsmedelsförsörjningen från 2004 (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) frivilliga riktlinjer för att stödja det gradvisa förverkligandet av rätten till tillräcklig föda inom ramen för den nationella livsmedelsförsörjningen från 2004 (23),

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979 (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979 (24),

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter från 1987 (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter från 1987 (25),

| — | med beaktande av FN:s deklaration om urbefolkningars rättigheter från 2007 (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s deklaration om urbefolkningars rättigheter från 2007 (26),

| — | med beaktande av FN:s grundprinciper och riktlinjer för utvecklingsbaserade vräkningar och tvångsförflyttningar från 2007 (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s grundprinciper och riktlinjer för utvecklingsbaserade vräkningar och tvångsförflyttningar från 2007 (27),

| — | med beaktande av de vägledande principerna för företag och mänskliga rättigheter, som godkändes av FN:s råd för mänskliga rättigheter 2011 (28), samt OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som uppdaterades 2011 (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de vägledande principerna för företag och mänskliga rättigheter, som godkändes av FN:s råd för mänskliga rättigheter 2011 (28), samt OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som uppdaterades 2011 (29),

| — | med beaktande av partnerskapet från Busan för effektivt utvecklingssamarbete från 2011 (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapet från Busan för effektivt utvecklingssamarbete från 2011 (30),

| — | med beaktande av de frivilliga riktlinjerna från 2012 för ansvarsfull förvaltning av markinnehav, fiskeri och skog (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de frivilliga riktlinjerna från 2012 för ansvarsfull förvaltning av markinnehav, fiskeri och skog (31),

| — | med beaktande av den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter från 1991 (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter från 1991 (32),

| — | med beaktande av Maastrichtprinciperna om staters extraterritoriella skyldigheter inom ramen för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Maastrichtprinciperna om staters extraterritoriella skyldigheter inom ramen för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk från 2001 (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk från 2001 (33),

| — | med beaktande av konventionen om biologisk mångfald från 1992 samt Cartagenaprotokollet om biosäkerhet från 2000 och Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning från 2010 (34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om biologisk mångfald från 1992 samt Cartagenaprotokollet om biosäkerhet från 2000 och Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning från 2010 (34),

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx), och av följande skäl:

| A. | Småskaliga producenters, och i synnerhet ursprungsbefolkningars, familjejordbrukares, kvinnors, nomadiserande boskapsskötares och fiskares markrättigheter är vanligtvis inte erkända, vilket gör dem sårbara för otillbörliga markaffärer, expropriering utan samtycke eller skälig ersättning. |
| --- | --- |

A.

Småskaliga producenters, och i synnerhet ursprungsbefolkningars, familjejordbrukares, kvinnors, nomadiserande boskapsskötares och fiskares markrättigheter är vanligtvis inte erkända, vilket gör dem sårbara för otillbörliga markaffärer, expropriering utan samtycke eller skälig ersättning.

| B. | Nackdelarna med markrofferi uppväger fördelarna. Bosättningar har bränts ner och förstörts för att ge utrymme åt markexploatörer, och tillgängliga omplaceringsplatser är ofta långt från de centrala affärsområdena, vilket därmed tvingar jordbrukare att bo på annan plats än där de har sin huvudsakliga inkomstkälla. |
| --- | --- |

B.

Nackdelarna med markrofferi uppväger fördelarna. Bosättningar har bränts ner och förstörts för att ge utrymme åt markexploatörer, och tillgängliga omplaceringsplatser är ofta långt från de centrala affärsområdena, vilket därmed tvingar jordbrukare att bo på annan plats än där de har sin huvudsakliga inkomstkälla.

| C. | Direkt fördelning till och privata investeringar i småskaligt jordbruk har minskat under de senaste 30 åren i AVS-länderna, medan låginkomstländernas beroende av livsmedelsimport har ökat, vilket har lämnat dem sårbara för prisfluktuationer på de internationella marknaderna. |
| --- | --- |

C.

Direkt fördelning till och privata investeringar i småskaligt jordbruk har minskat under de senaste 30 åren i AVS-länderna, medan låginkomstländernas beroende av livsmedelsimport har ökat, vilket har lämnat dem sårbara för prisfluktuationer på de internationella marknaderna.

| D. | Ökad produktivitet inom jordbruket och småskaliga producenters inkomster är nyckeln till fattigdomsminskning i AVS-länderna, genom att det bidrar till livsmedelstrygghet och säkerhet i arbetet, och leder till mindre intrång i markrättigheter. |
| --- | --- |

D.

Ökad produktivitet inom jordbruket och småskaliga producenters inkomster är nyckeln till fattigdomsminskning i AVS-länderna, genom att det bidrar till livsmedelstrygghet och säkerhet i arbetet, och leder till mindre intrång i markrättigheter.

| E. | Stora offentlig-privata partnerskap skapar en dominerande ställning för stora jordbruksföretag i AVS-ländernas jordbruk som exkluderar lokala företag. |
| --- | --- |

E.

Stora offentlig-privata partnerskap skapar en dominerande ställning för stora jordbruksföretag i AVS-ländernas jordbruk som exkluderar lokala företag.

| F. | 2030-agendan för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar från december 2015 betonar vikten av att utveckla en jordbruksmodell som förbättrar motståndskraften och skapar hållbara livsmedelssystem. |
| --- | --- |

F.

2030-agendan för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar från december 2015 betonar vikten av att utveckla en jordbruksmodell som förbättrar motståndskraften och skapar hållbara livsmedelssystem.

| G. | Livsmedelskrisen 2008 skapade ett universellt erkännande av behovet av att stödja småbrukares livsmedelsproduktion för inhemska marknader. |
| --- | --- |

G.

Livsmedelskrisen 2008 skapade ett universellt erkännande av behovet av att stödja småbrukares livsmedelsproduktion för inhemska marknader.

| H. | Inledandet av strukturanpassningsprogram under det tidiga 1980-talet ledde till att ett exportinriktat jordbruk utvecklades, inom vilket det prioriterades att höja produktionen av avsalugrödor för de globala marknaderna. Detta val gynnade storskaliga, högt kapitaliserade och mekaniserade former av produktion, medan småskaliga jordbruk jämförelsevis försummades. |
| --- | --- |

H.

Inledandet av strukturanpassningsprogram under det tidiga 1980-talet ledde till att ett exportinriktat jordbruk utvecklades, inom vilket det prioriterades att höja produktionen av avsalugrödor för de globala marknaderna. Detta val gynnade storskaliga, högt kapitaliserade och mekaniserade former av produktion, medan småskaliga jordbruk jämförelsevis försummades.

| I. | De internationella marknaderna kommer i framtiden att vara mer instabila. Länder bör inte riskera att vara orimligt beroende av importer utan bör snarare investera främst i inhemsk livsmedelsproduktion för att bygga upp motståndskraft. |
| --- | --- |

I.

De internationella marknaderna kommer i framtiden att vara mer instabila. Länder bör inte riskera att vara orimligt beroende av importer utan bör snarare investera främst i inhemsk livsmedelsproduktion för att bygga upp motståndskraft.

| J. | Så kallade tillväxtpoler syftar till att locka internationella investerare genom att tillhandahålla mark till stora privata företag, och detta får inte ske på familjeföretagens bekostnad. |
| --- | --- |

J.

Så kallade tillväxtpoler syftar till att locka internationella investerare genom att tillhandahålla mark till stora privata företag, och detta får inte ske på familjeföretagens bekostnad.

| K. | Jordbrukarnas rättigheter att fritt producera, utbyta och sälja utsäde är viktiga för 90 procent av dem som försörjer sig på jordbruk i Afrika, och mångfalden av utsäden är avgörande för att jordbruket ska bli motståndskraftigt mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

K.

Jordbrukarnas rättigheter att fritt producera, utbyta och sälja utsäde är viktiga för 90 procent av dem som försörjer sig på jordbruk i Afrika, och mångfalden av utsäden är avgörande för att jordbruket ska bli motståndskraftigt mot klimatförändringarna.

| L. | Familjejordbrukare och småjordbrukare har visat sin förmåga att tillhandahålla diversifierade produkter, inbegripet djur och fiskerier, och höja livsmedelsproduktionen på ett hållbart sätt genom agroekologiska metoder. |
| --- | --- |

L.

Familjejordbrukare och småjordbrukare har visat sin förmåga att tillhandahålla diversifierade produkter, inbegripet djur och fiskerier, och höja livsmedelsproduktionen på ett hållbart sätt genom agroekologiska metoder.

| M. | Monokultur kan öka beroendet av kemiska gödsel- och bekämpningsmedel, och kan leda till omfattande markförstöring och bidra till klimatförändringen. |
| --- | --- |

M.

Monokultur kan öka beroendet av kemiska gödsel- och bekämpningsmedel, och kan leda till omfattande markförstöring och bidra till klimatförändringen.

| N. | Storskaligt jordbruk i Afrika står för minst 14 procent av de totala årliga utsläppen av växthusgaser, mestadels på grund av användandet av kvävegödsel, vilket gör kontinenten till den tredje största utsläppskällan sedan år 2000 (35). |
| --- | --- |

N.

Storskaligt jordbruk i Afrika står för minst 14 procent av de totala årliga utsläppen av växthusgaser, mestadels på grund av användandet av kvävegödsel, vilket gör kontinenten till den tredje största utsläppskällan sedan år 2000 (35).

| O. | Kön och utbildning är väldigt viktiga aspekter av investeringar i jordbruk i AVS-länderna. Kvinnors egenmakt inom småskaliga jordbruk som aktiva och kompetenta förändringsagenter är avgörande för sektorns ekonomiska utveckling. Kvinnor på landsbygden har diskriminerats länge vad gäller tillgång till en mängd produktiva tillgångar, däribland mark, kredit, insatsvaror och tjänster. |
| --- | --- |

O.

Kön och utbildning är väldigt viktiga aspekter av investeringar i jordbruk i AVS-länderna. Kvinnors egenmakt inom småskaliga jordbruk som aktiva och kompetenta förändringsagenter är avgörande för sektorns ekonomiska utveckling. Kvinnor på landsbygden har diskriminerats länge vad gäller tillgång till en mängd produktiva tillgångar, däribland mark, kredit, insatsvaror och tjänster.

| P. | FAO uppskattar att ungefär 75 procent av växtartsmångfalden gått förlorad över hela världen. Omfattande genetiska utarmning ökar vår sårbarhet för klimatförändringar och uppkomsten av nya skadedjur och sjukdomar. |
| --- | --- |

P.

FAO uppskattar att ungefär 75 procent av växtartsmångfalden gått förlorad över hela världen. Omfattande genetiska utarmning ökar vår sårbarhet för klimatförändringar och uppkomsten av nya skadedjur och sjukdomar.

| Q. | Kontroll över, äganderätt till och överkomliga priser för utsäde är absolut nödvändigt för fattiga jordbrukare och deras motståndskraft när det gäller livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

Q.

Kontroll över, äganderätt till och överkomliga priser för utsäde är absolut nödvändigt för fattiga jordbrukare och deras motståndskraft när det gäller livsmedelstrygghet.

| R. | Familjejordbruk uppnår ofta högre produktivitet än större jordbruk när det gäller mark och använder mer arbetskraft per hektar än deras större motparter. |
| --- | --- |

R.

Familjejordbruk uppnår ofta högre produktivitet än större jordbruk när det gäller mark och använder mer arbetskraft per hektar än deras större motparter.

| S. | I Afrika är tillgång till vatten ett stort problem för jordbrukare. Stöd till konstbevattning åt småbrukare genom ekonomisk och teknisk hjälp kan väsentlig förbättra produktivitet och inkomst eftersom tillgång till vatten möjliggör lokal utveckling. |
| --- | --- |

S.

I Afrika är tillgång till vatten ett stort problem för jordbrukare. Stöd till konstbevattning åt småbrukare genom ekonomisk och teknisk hjälp kan väsentlig förbättra produktivitet och inkomst eftersom tillgång till vatten möjliggör lokal utveckling.

| T. | Många småskaliga jordbrukare och landsbygdssamhällen följer traditionella seder och fortsätter att komplettera sitt proteinintag med kött från vilda djur (viltkött). Detta visar sig vara allt mer ohållbart. |
| --- | --- |

T.

Många småskaliga jordbrukare och landsbygdssamhällen följer traditionella seder och fortsätter att komplettera sitt proteinintag med kött från vilda djur (viltkött). Detta visar sig vara allt mer ohållbart.

| U. | Familjejordbruk och småbrukare inverkar på den ekonomiska, politiska och sociokulturella utvecklingen i utvecklingsländerna, vilket kommer att direkt påverka den nationsbyggande processen. Om den nationsbyggande processen misslyckas kan det resultera i politisk instabilitet, sociala oroligheter, orättvisor och sociokulturell stagnation som leder till sönderfallande stater. |
| --- | --- |

U.

Familjejordbruk och småbrukare inverkar på den ekonomiska, politiska och sociokulturella utvecklingen i utvecklingsländerna, vilket kommer att direkt påverka den nationsbyggande processen. Om den nationsbyggande processen misslyckas kan det resultera i politisk instabilitet, sociala oroligheter, orättvisor och sociokulturell stagnation som leder till sönderfallande stater.

| V. | Familjejordbruk är viktiga för generationsöverskridande solidaritet och socialt och miljömässigt ansvarstagande och bidrar därmed till en hållbar utveckling även i de fattigaste regionerna. |
| --- | --- |

V.

Familjejordbruk är viktiga för generationsöverskridande solidaritet och socialt och miljömässigt ansvarstagande och bidrar därmed till en hållbar utveckling även i de fattigaste regionerna.

| W. | , Världens befolkning, ungefär 7,2 miljarder människor, lever av jordbruksproduktionssystem som representeras av mer än 570 miljoner jordbruk över hela världen. Småskaligt jordbruk står för majoriteten av jordbrukssystemen i världen. Globalt har 73 procent av jordbrukarna mindre än en hektar mark, och 85 procent har mindre än två hektar. Småbrukare bidrar med en stor del av jordbruksproduktionen i utvecklingsländerna och spelar en väsentlig roll för livsmedelstrygghet, ekonomisk tillväxt, sysselsättningsskapande och fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

W.

, Världens befolkning, ungefär 7,2 miljarder människor, lever av jordbruksproduktionssystem som representeras av mer än 570 miljoner jordbruk över hela världen. Småskaligt jordbruk står för majoriteten av jordbrukssystemen i världen. Globalt har 73 procent av jordbrukarna mindre än en hektar mark, och 85 procent har mindre än två hektar. Småbrukare bidrar med en stor del av jordbruksproduktionen i utvecklingsländerna och spelar en väsentlig roll för livsmedelstrygghet, ekonomisk tillväxt, sysselsättningsskapande och fattigdomsminskning.

| X. | Avsaknaden av kontextspecifik politik som är relevant för förhållandena i varje AVS-land och som förespråkar stöd till familjejordbruk och småbrukare i avsikt att utveckla självförsörjning och hållbara jordbruksmetoder är ännu en av de många olika och komplexa utmaningar de står inför. |
| --- | --- |

X.

Avsaknaden av kontextspecifik politik som är relevant för förhållandena i varje AVS-land och som förespråkar stöd till familjejordbruk och småbrukare i avsikt att utveckla självförsörjning och hållbara jordbruksmetoder är ännu en av de många olika och komplexa utmaningar de står inför.

| Y. | Innovation inom jordbrukssektorn är av avgörande betydelse för ökad produktivitet och effektivare markanvändning då den möjliggör för familjer som äger och driver jordbruk att undkomma fattigdom och åstadkomma välstånd. |
| --- | --- |

Y.

Innovation inom jordbrukssektorn är av avgörande betydelse för ökad produktivitet och effektivare markanvändning då den möjliggör för familjer som äger och driver jordbruk att undkomma fattigdom och åstadkomma välstånd.

| Z. | Brist på lämplig lokal forskning inom jordbruksområdet, landsbygdsrådgivningstjänster och utbildning (bland annat) för att hjälpa familjejordbrukare och småbrukare har blivit ett hinder för utveckling inom denna sektor. |
| --- | --- |

Z.

Brist på lämplig lokal forskning inom jordbruksområdet, landsbygdsrådgivningstjänster och utbildning (bland annat) för att hjälpa familjejordbrukare och småbrukare har blivit ett hinder för utveckling inom denna sektor.

| AA. | Familjejordbruk erbjuder ofta den enda möjligheten för unga människor att bli anställda och skaffa sig yrkeskompetens. |
| --- | --- |

AA.

Familjejordbruk erbjuder ofta den enda möjligheten för unga människor att bli anställda och skaffa sig yrkeskompetens.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringar och givare att upphäva eller granska samtliga strategier och projekt som direkt uppmanar till eller underlättar markrofferi eller indirekt ökar trycket på mark- och naturtillgångar och leda till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringar och givare att upphäva eller granska samtliga strategier och projekt som direkt uppmanar till eller underlättar markrofferi eller indirekt ökar trycket på mark- och naturtillgångar och leda till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att ett av målen för hållbar utveckling är att främja ett hållbart jordbruk, vilket ska uppnås senast 2030. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att ett av målen för hållbar utveckling är att främja ett hållbart jordbruk, vilket ska uppnås senast 2030.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft EU:s medlemsstater att skapa verkliga verktyg för hållbar utveckling och instrument såsom bästa praxis för odlingsmetoder, för att stödja familjejordbruk och lokala ekonomier i Afrika söder om Sahara, och påminner om att familjejordbrukare och småbrukare producerar omkring 80 procent av världens livsmedel och står för över 60 procent av sysselsättningen i AVS-länderna. Församlingen betonar att avkastningen är en viktig, avgörande inkomst i småskaligt jordbruk. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft EU:s medlemsstater att skapa verkliga verktyg för hållbar utveckling och instrument såsom bästa praxis för odlingsmetoder, för att stödja familjejordbruk och lokala ekonomier i Afrika söder om Sahara, och påminner om att familjejordbrukare och småbrukare producerar omkring 80 procent av världens livsmedel och står för över 60 procent av sysselsättningen i AVS-länderna. Församlingen betonar att avkastningen är en viktig, avgörande inkomst i småskaligt jordbruk.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU, EU-medlemsstaterna och AVS-länderna att uppmuntra familjejordbruk att delta i program som stöder innovation och bredare användning av befintliga tekniker och metoder. Församlingen noterar att utveckling, anpassning och användning av nya tekniker och metoder för jordbruksledning bör ta hänsyn till den specifika strukturen hos familjejordbruk i varje land enligt FAO:s rekommendationer i rapporten State of Food and Agriculture – Innovation in Family Farming. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU, EU-medlemsstaterna och AVS-länderna att uppmuntra familjejordbruk att delta i program som stöder innovation och bredare användning av befintliga tekniker och metoder. Församlingen noterar att utveckling, anpassning och användning av nya tekniker och metoder för jordbruksledning bör ta hänsyn till den specifika strukturen hos familjejordbruk i varje land enligt FAO:s rekommendationer i rapporten State of Food and Agriculture – Innovation in Family Farming.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att småskaligt jordbruk står för mer än 80 procent av världens jordbruksproduktion och spelar en viktig roll för en tryggad livsmedelsförsörjning, fattigdomsminskning och hållbar förvaltning av naturtillgångar. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att småskaligt jordbruk står för mer än 80 procent av världens jordbruksproduktion och spelar en viktig roll för en tryggad livsmedelsförsörjning, fattigdomsminskning och hållbar förvaltning av naturtillgångar.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att göra mer för att uppmuntra unga människor att stödja familjejordbruk. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att göra mer för att uppmuntra unga människor att stödja familjejordbruk.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att en åldrande lantbruksbefolkning, begränsad tillgång till socialt skydd, tillgångar, finansiella tjänster, marknader och effektiv rådgivningsverksamhet samt en svag jordbrukarorganisation kraftigt försvårar utvecklingen av småskaligt jordbruk och begränsar möjligheterna att anställa ungdomar inom jordbruket. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att en åldrande lantbruksbefolkning, begränsad tillgång till socialt skydd, tillgångar, finansiella tjänster, marknader och effektiv rådgivningsverksamhet samt en svag jordbrukarorganisation kraftigt försvårar utvecklingen av småskaligt jordbruk och begränsar möjligheterna att anställa ungdomar inom jordbruket.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att trots de många svårigheter som familjejordbruk och småskaligt jordbruk står inför kan de fortfarande ha stor betydelse för en tryggad livsmedelsförsörjning, ekonomisk tillväxt och fattigdomsminskning samt har potential att skapa anständiga arbeten för kvinnor och män på landsbygden. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att trots de många svårigheter som familjejordbruk och småskaligt jordbruk står inför kan de fortfarande ha stor betydelse för en tryggad livsmedelsförsörjning, ekonomisk tillväxt och fattigdomsminskning samt har potential att skapa anständiga arbeten för kvinnor och män på landsbygden.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att säkerställa att investerare baserade inom EU respekterar de lokala myndigheternas rättigheter och småjordbruks behov, genom att effektivt genomföra internationella normer som reglerar ansvarsfulla investeringar i jordbruk, inbegripet Afrikanska unionens ram och riktlinjer för markpolitik i Afrika och dess vägledande principer om storskaliga markbaserade investeringar i Afrika, och att följa de vägledande principerna om företag och mänskliga rättigheter samt OECD:s riktlinjer för multinationella företag. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att säkerställa att investerare baserade inom EU respekterar de lokala myndigheternas rättigheter och småjordbruks behov, genom att effektivt genomföra internationella normer som reglerar ansvarsfulla investeringar i jordbruk, inbegripet Afrikanska unionens ram och riktlinjer för markpolitik i Afrika och dess vägledande principer om storskaliga markbaserade investeringar i Afrika, och att följa de vägledande principerna om företag och mänskliga rättigheter samt OECD:s riktlinjer för multinationella företag.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att inte endast småskaliga lantbruk, utan även de små- och medelstora företag på landsbygden som köper produkter av småskaliga lantbruk och levererar varor till dem, behöver stöd. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att inte endast småskaliga lantbruk, utan även de små- och medelstora företag på landsbygden som köper produkter av småskaliga lantbruk och levererar varor till dem, behöver stöd.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om betydelsen av en välmående och livlig tjänstesektor som kopplar samman småskaligt lantbruk med bredare marknader, så att småbrukare kan utöka sin verksamhet och utvecklas. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om betydelsen av en välmående och livlig tjänstesektor som kopplar samman småskaligt lantbruk med bredare marknader, så att småbrukare kan utöka sin verksamhet och utvecklas.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att upptäckten av en stor grundvattenreservoar i Kenya 2013 visar att Afrika har ymniga vattenresurser och är långt ifrån uttorkat. Församlingen betonar att lantbrukarnas problem är vattentillgången, att bara ungefär 6 procent av odlingsmarkerna är utrustade för konstbevattning, vilket gör miljoner beroende av regnbevattnat jordbruk. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att upptäckten av en stor grundvattenreservoar i Kenya 2013 visar att Afrika har ymniga vattenresurser och är långt ifrån uttorkat. Församlingen betonar att lantbrukarnas problem är vattentillgången, att bara ungefär 6 procent av odlingsmarkerna är utrustade för konstbevattning, vilket gör miljoner beroende av regnbevattnat jordbruk.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att tillgången till vatten dels är ett stort problem för lantbrukare i Afrika, dels en möjlighet till lokal utveckling, och betonar att bristen på detaljerade geohydrologiska kartor över kontinenten som helhet utgör ytterligare ett hinder. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att tillgången till vatten dels är ett stort problem för lantbrukare i Afrika, dels en möjlighet till lokal utveckling, och betonar att bristen på detaljerade geohydrologiska kartor över kontinenten som helhet utgör ytterligare ett hinder.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker vikten av att hitta ett sätt att sammanställa geohydrologiska kartor och offentliggöra eller göra informationen tillgänglig för småbrukare då det skulle ändra jordbrukslandskapet och jordbruksekonomin i grunden. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker vikten av att hitta ett sätt att sammanställa geohydrologiska kartor och offentliggöra eller göra informationen tillgänglig för småbrukare då det skulle ändra jordbrukslandskapet och jordbruksekonomin i grunden.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att när jordbruk tillåts växa på lokal nivå kan jordbrukare öka sin inkomst som i sin tur kan återinvesteras lokalt och på så sätt öka kapacitet och effektivitet och öka avkastningen. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att när jordbruk tillåts växa på lokal nivå kan jordbrukare öka sin inkomst som i sin tur kan återinvesteras lokalt och på så sätt öka kapacitet och effektivitet och öka avkastningen.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar med oro att många markaffärer bryter mot principerna om de berörda samhällenas fria samtycke efter att ha informerats i förväg (FPCI). Församlingen påpekar särskilt att den beslutsprocessen i samarbetsnätverket New Alliance for Food Security and Nutrition (nya alliansen för tryggad livsmedels- och näringsförsörjning) inte har omfattat samtliga intressenter, särskilt småbrukare. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar med oro att många markaffärer bryter mot principerna om de berörda samhällenas fria samtycke efter att ha informerats i förväg (FPCI). Församlingen påpekar särskilt att den beslutsprocessen i samarbetsnätverket New Alliance for Food Security and Nutrition (nya alliansen för tryggad livsmedels- och näringsförsörjning) inte har omfattat samtliga intressenter, särskilt småbrukare.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet att återuppliva offentliga investeringar i AVS-ländernas jordbruk och prioritera investeringar inom lantbruksrådgivning inklusive utbildning och medvetenhet om agroekologi, i linje med slutsatserna från den internationella studien av hur kunskap, vetenskap och teknik inom jordbruket kan bidra till utveckling (IAASTD), rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör för rätten till mat samt målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet att återuppliva offentliga investeringar i AVS-ländernas jordbruk och prioritera investeringar inom lantbruksrådgivning inklusive utbildning och medvetenhet om agroekologi, i linje med slutsatserna från den internationella studien av hur kunskap, vetenskap och teknik inom jordbruket kan bidra till utveckling (IAASTD), rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör för rätten till mat samt målen för hållbar utveckling.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att jordbruksinvesteringspolitik huvudsakligen inriktas på storskaliga markförvärv och exportorienterat jordbruk, som inte har några kopplingar till de lokala ekonomierna. Församlingen uppmanar därför till främjande av ekologiskt jordbruk i AVS-länderna. Församlingen påminner om att tillgång till mark och besittningsskydd är en förutsättning för att kunna åtnjuta rättigheten till mat för majoriteten av Afrikas befolkning. Församlingen uppmanar de afrikanska länderna att erkänna alla legitima markrättigheter, även informell, ursprunglig och hävdvunnen besittningsrätt, att stödja familjejordbruk och småbruk och att bekämpa markrofferi. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att jordbruksinvesteringspolitik huvudsakligen inriktas på storskaliga markförvärv och exportorienterat jordbruk, som inte har några kopplingar till de lokala ekonomierna. Församlingen uppmanar därför till främjande av ekologiskt jordbruk i AVS-länderna. Församlingen påminner om att tillgång till mark och besittningsskydd är en förutsättning för att kunna åtnjuta rättigheten till mat för majoriteten av Afrikas befolkning. Församlingen uppmanar de afrikanska länderna att erkänna alla legitima markrättigheter, även informell, ursprunglig och hävdvunnen besittningsrätt, att stödja familjejordbruk och småbruk och att bekämpa markrofferi.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att användarrättigheter som härrör från hävdvunnen besittningsrätt, som t.ex. nomadiserande boskapsskötares rättigheter, bör erkännas och skyddas av ett rättssystem, in linje med bestämmelser och regler fastställda av den afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att användarrättigheter som härrör från hävdvunnen besittningsrätt, som t.ex. nomadiserande boskapsskötares rättigheter, bör erkännas och skyddas av ett rättssystem, in linje med bestämmelser och regler fastställda av den afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) riktlinjer för markinnehav, inklusive dem om pastoralism, rekommenderar tryggad marktillgång. Församlingen uppmanar EU att proaktivt spåra och övervaka markaffärer som omfattar EU-aktörer. Församlingen betonar att privata företag som deltar i offentlig-privata partnerskap, som t.ex. nya alliansen för tryggad livsmedels- och näringsförsörjning (NAFSN) bör göras ansvariga för sina åtgärder. Församligen uppmanar, i detta syfte, parterna i den nya alliansen för tryggad livsmedels- och näringsförsörjning att inrätta en strikt mekanism för ansvarsskyldighet och övervakning, däribland rättsmedel för lokalbefolkning och lokala samhällen som påverkas av markaffärer. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) riktlinjer för markinnehav, inklusive dem om pastoralism, rekommenderar tryggad marktillgång. Församlingen uppmanar EU att proaktivt spåra och övervaka markaffärer som omfattar EU-aktörer. Församlingen betonar att privata företag som deltar i offentlig-privata partnerskap, som t.ex. nya alliansen för tryggad livsmedels- och näringsförsörjning (NAFSN) bör göras ansvariga för sina åtgärder. Församligen uppmanar, i detta syfte, parterna i den nya alliansen för tryggad livsmedels- och näringsförsörjning att inrätta en strikt mekanism för ansvarsskyldighet och övervakning, däribland rättsmedel för lokalbefolkning och lokala samhällen som påverkas av markaffärer.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringar och byråer att övervaka beroendet av proteinförsörjning som kommer från vilda djur, och att planera för att ersätta den innan ekosystemet har fått bestående skador. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringar och byråer att övervaka beroendet av proteinförsörjning som kommer från vilda djur, och att planera för att ersätta den innan ekosystemet har fått bestående skador.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att jordbrukarnas rättigheter att fritt producera, utbyta och sälja utsäde är viktigt för 90 procent av dem som försörjer sig på jordbruk i Afrika, och är av stor betydelse i samtliga AVS-länder. Mångfald av utsäden är avgörande för att jordbruket ska bli motståndskraftigt mot klimatförändringarna. Församlingen beklagar att företag kräver att växtförädlarnas rättigheter ska skärpas enligt den internationella konventionen om skydd av växtförädlingsprodukter från 1991, som förbjuder de flesta av dessa informella arrangemang. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att jordbrukarnas rättigheter att fritt producera, utbyta och sälja utsäde är viktigt för 90 procent av dem som försörjer sig på jordbruk i Afrika, och är av stor betydelse i samtliga AVS-länder. Mångfald av utsäden är avgörande för att jordbruket ska bli motståndskraftigt mot klimatförändringarna. Församlingen beklagar att företag kräver att växtförädlarnas rättigheter ska skärpas enligt den internationella konventionen om skydd av växtförädlingsprodukter från 1991, som förbjuder de flesta av dessa informella arrangemang.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att introduktionen och spridningen av certifierat utsäde i Afrika, samtidigt som den ökar markproduktivitet och skördeavkastning, även kan öka risken för småbrukarnas beroende och skuldsättning. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att introduktionen och spridningen av certifierat utsäde i Afrika, samtidigt som den ökar markproduktivitet och skördeavkastning, även kan öka risken för småbrukarnas beroende och skuldsättning.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att i Europa har den fria rörligheten för varor och tjänster stimulerad livsmedelsproduktionen och stärkt livsmedelsförsörjningen. I detta hänseende betonar församlingen betydelsen av regionala frihandelsavtal och pålitlig infrastruktur som möjliggör för småbrukare och familjejordbruk att nå längre ut än till sina lokala marknader. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att i Europa har den fria rörligheten för varor och tjänster stimulerad livsmedelsproduktionen och stärkt livsmedelsförsörjningen. I detta hänseende betonar församlingen betydelsen av regionala frihandelsavtal och pålitlig infrastruktur som möjliggör för småbrukare och familjejordbruk att nå längre ut än till sina lokala marknader.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft kommissionen att se till att de åtaganden som EU gjort när det gäller jordbrukarnas rättigheter i det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk återspeglas i tekniskt och ekonomiskt stöd till politiken för utsäde. Församlingen uppmanar EU att stödja system för immateriella rättigheter som bidrar till att stärka utvecklingen av lokalt anpassade utsäden och egenproducerat utsäde. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft kommissionen att se till att de åtaganden som EU gjort när det gäller jordbrukarnas rättigheter i det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk återspeglas i tekniskt och ekonomiskt stöd till politiken för utsäde. Församlingen uppmanar EU att stödja system för immateriella rättigheter som bidrar till att stärka utvecklingen av lokalt anpassade utsäden och egenproducerat utsäde.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft G8-länderna att inte stödja GMO-grödor i AVS-länderna. Församlingen påminner om att den afrikanska modellagen om biosäkerhet innehåller ett högt satt riktmärke för biosäkerhet. Parlamentet anser att allt bistånd från utländska givare för att utveckla biosäkerhet på nationell och regional nivå bör utformas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft G8-länderna att inte stödja GMO-grödor i AVS-länderna. Församlingen påminner om att den afrikanska modellagen om biosäkerhet innehåller ett högt satt riktmärke för biosäkerhet. Parlamentet anser att allt bistånd från utländska givare för att utveckla biosäkerhet på nationell och regional nivå bör utformas i enlighet med detta.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att göra sitt yttersta för att stödja familjejordbruk och småbrukare genom att betona behovet att skapa politik som främjar social rättvisa och utvecklar självförsörjande och hållbara jordbruksmetoder. Församlingen uppmanar även till kontextspecifik politik som är relevant för varje AVS-land och uppmuntran till lämplig lantbruksforskning, landsbygdsrådgivningstjänster och utbildning, samt annan relevant tekniskt och ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-ländernas regeringar att göra sitt yttersta för att stödja familjejordbruk och småbrukare genom att betona behovet att skapa politik som främjar social rättvisa och utvecklar självförsörjande och hållbara jordbruksmetoder. Församlingen uppmanar även till kontextspecifik politik som är relevant för varje AVS-land och uppmuntran till lämplig lantbruksforskning, landsbygdsrådgivningstjänster och utbildning, samt annan relevant tekniskt och ekonomiskt stöd.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker vikten av stöd till och främjande av kvinnliga jordbrukares deltagande i beslutsprocesser. med tanke på att det i många AVS-länder är kvinnorna som bär det huvudsakliga familjeansvaret och samtidigt utför huvudparten av det självhushållande jordbruksarbetet. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker vikten av stöd till och främjande av kvinnliga jordbrukares deltagande i beslutsprocesser. med tanke på att det i många AVS-länder är kvinnorna som bär det huvudsakliga familjeansvaret och samtidigt utför huvudparten av det självhushållande jordbruksarbetet.

| 29. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmärksammar de problem som kvinnliga jordbrukare möter när de anskaffar kapital och får tillgång till jordbruksmark. Församlingen konstaterar att enklare tillgång till investeringskapital är en förutsättning för att förbättra kvinnors socioekonomiska situation, och begär, i det sammanhanget, att kvinnor får tillgång till finansieringskällor och specifika utbildningsåtgärder som kan främja denna tillgång så att den uppmuntras, stöds och förenklas. |
| --- | --- |

29.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmärksammar de problem som kvinnliga jordbrukare möter när de anskaffar kapital och får tillgång till jordbruksmark. Församlingen konstaterar att enklare tillgång till investeringskapital är en förutsättning för att förbättra kvinnors socioekonomiska situation, och begär, i det sammanhanget, att kvinnor får tillgång till finansieringskällor och specifika utbildningsåtgärder som kan främja denna tillgång så att den uppmuntras, stöds och förenklas.

| 30. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att social trygghet och juridiskt erkännande – i synnerhet vad beträffar titlar och rätten att ärva eller testamentera – måste förbättras för kvinnliga jordbrukare så att de garanteras samma rättigheter som män. |
| --- | --- |

30.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att social trygghet och juridiskt erkännande – i synnerhet vad beträffar titlar och rätten att ärva eller testamentera – måste förbättras för kvinnliga jordbrukare så att de garanteras samma rättigheter som män.

| 31. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådet, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten i AVS-länderna och i EU:s medlemsstater samt de regionala organisationerna i AVS-länderna. |
| --- | --- |

31.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådet, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten i AVS-länderna och i EU:s medlemsstater samt de regionala organisationerna i AVS-länderna.

RESOLUTION (36)

om orkanen Matthews konsekvenser i Haiti

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt sammanträde i Nairobi, Kenya, den 19–21 december 2016, |
| --- | --- |

—

vid sitt sammanträde i Nairobi, Kenya, den 19–21 december 2016,

| — | med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av uttalandet av Christos Stylianides, EU-kommissionär med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering om orkanen Matthews konsekvenser i Haiti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av Christos Stylianides, EU-kommissionär med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering om orkanen Matthews konsekvenser i Haiti,

| — | med beaktande av rapporten av den 31 augusti 2016 från FN:s säkerhetsråds generalsekreterare om FN:s stabiliseringsuppdrag i Haiti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 31 augusti 2016 från FN:s säkerhetsråds generalsekreterare om FN:s stabiliseringsuppdrag i Haiti,

| — | med beaktande av uttalandet av Stephen O’Brien, FN:s katastrofbiståndskoordinator, den 9 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av Stephen O’Brien, FN:s katastrofbiståndskoordinator, den 9 oktober 2016,

| — | med beaktande av uttalandet om den humanitära situationen i Haiti av FN:s generalförsamlingens ordförande, H.E. Peter Thomson, av den 10 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet om den humanitära situationen i Haiti av FN:s generalförsamlingens ordförande, H.E. Peter Thomson, av den 10 oktober 2016,

| — | med beaktande av tillkännagivandet av Jan Eliasson, FN:s biträdande generalsekreterare, vid lanseringen av förvaltningsfonden med flera parter som en del av åtgärdsplanen för koleran i Haiti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tillkännagivandet av Jan Eliasson, FN:s biträdande generalsekreterare, vid lanseringen av förvaltningsfonden med flera parter som en del av åtgärdsplanen för koleran i Haiti,

| — | med beaktande av uttalandet av H.E: Patrick I Gomes, generalsekreterare för AVS-staterna, vid den gemensamma parlamentariska församlingens 43:e session den 12 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av H.E: Patrick I Gomes, generalsekreterare för AVS-staterna, vid den gemensamma parlamentariska församlingens 43:e session den 12 oktober 2016,

| — | med beaktande av den gemensamma partnerskapsstrategin för EU och Västindien som antogs i november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma partnerskapsstrategin för EU och Västindien som antogs i november 2012,

| — | med beaktande av Rapid Food Security Assessment Post-Hurricane Matthew, publicerad av CNSA och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rapid Food Security Assessment Post-Hurricane Matthew, publicerad av CNSA och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO),

| — | med beaktande av FN:s stabiliseringsuppdrag i Haiti (MINUSTAH), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s stabiliseringsuppdrag i Haiti (MINUSTAH),

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet, och av följande skäl:

| A. | Orkanen Matthew slog till våldsamt mot Haiti den 4 oktober 2016, särskilt mot Grand’Anse och de södra delarna. Den ledde till den största humanitära katastrofen sedan jordbävningen 2010, orsakade utbredda skador och översvämningar och resulterade i hundratals dödsfall och att fler än 1,4 miljoner människor var i behov av bistånd i Haiti. Haiti har knappt återhämtat sig ekonomiskt från jordbävningen som slog till den 12 januari 2010. |
| --- | --- |

A.

Orkanen Matthew slog till våldsamt mot Haiti den 4 oktober 2016, särskilt mot Grand’Anse och de södra delarna. Den ledde till den största humanitära katastrofen sedan jordbävningen 2010, orsakade utbredda skador och översvämningar och resulterade i hundratals dödsfall och att fler än 1,4 miljoner människor var i behov av bistånd i Haiti. Haiti har knappt återhämtat sig ekonomiskt från jordbävningen som slog till den 12 januari 2010.

| B. | Den 10 oktober 2016 lanserade FN:s kontor för samordning av humanitära frågor, i samarbete med humanitära partner som stöd till den nationella regeringen, en vädjan om att över tre månaders tid samla ihop 119 miljoner US-dollar för att nå ut till ungefär 750 000 människor i behov av livräddande hjälp och skydd i Haiti. |
| --- | --- |

B.

Den 10 oktober 2016 lanserade FN:s kontor för samordning av humanitära frågor, i samarbete med humanitära partner som stöd till den nationella regeringen, en vädjan om att över tre månaders tid samla ihop 119 miljoner US-dollar för att nå ut till ungefär 750 000 människor i behov av livräddande hjälp och skydd i Haiti.

| C. | Haiti är ett ömtåligt land som varit särskilt drabbat av naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan. En politisk kris lämnade landet utan fungerande parlament under hela 2015 och utan vald efterträdare när den sittande presidentens mandatperiod löpte ut den 7 februari 2016. Haiti är ett av världens fattigaste länder med en befolkning på 10 miljoner, varav mer än hälften är undernärda. Det är en av de minst jämlika länderna i världen med en koncentrationskoefficient på 0,61 år 2012. |
| --- | --- |

C.

Haiti är ett ömtåligt land som varit särskilt drabbat av naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan. En politisk kris lämnade landet utan fungerande parlament under hela 2015 och utan vald efterträdare när den sittande presidentens mandatperiod löpte ut den 7 februari 2016. Haiti är ett av världens fattigaste länder med en befolkning på 10 miljoner, varav mer än hälften är undernärda. Det är en av de minst jämlika länderna i världen med en koncentrationskoefficient på 0,61 år 2012.

| D. | Väderfenomenet El Niño har förvärrat den osäkra livsmedels- och näringsförsörjningen. |
| --- | --- |

D.

Väderfenomenet El Niño har förvärrat den osäkra livsmedels- och näringsförsörjningen.

| E. | Haiti är bland de länder i världen som har upplevt mest avskogning, vilket minskat dess motståndskraft mot naturkatastrofer. Haitis beroende av träkol och eldningsved som värmekälla är huvudorsaken till avskogningen. |
| --- | --- |

E.

Haiti är bland de länder i världen som har upplevt mest avskogning, vilket minskat dess motståndskraft mot naturkatastrofer. Haitis beroende av träkol och eldningsved som värmekälla är huvudorsaken till avskogningen.

| F. | Sedan 2010 har lokala myndigheter i Haiti påskyndat förebyggande åtgärder för att utveckla system för katastrofriskhantering. Deras beslut att evakuera delar av befolkningen har inte varit tillräcklig, men räddat liv. |
| --- | --- |

F.

Sedan 2010 har lokala myndigheter i Haiti påskyndat förebyggande åtgärder för att utveckla system för katastrofriskhantering. Deras beslut att evakuera delar av befolkningen har inte varit tillräcklig, men räddat liv.

| G. | Folk i Haiti är ytterst beroende av importerade livsmedel på grund av nedgången i den lokala produktionen, vilken normalt står som huvudinkomst för de mest sårbara hushållen. |
| --- | --- |

G.

Folk i Haiti är ytterst beroende av importerade livsmedel på grund av nedgången i den lokala produktionen, vilken normalt står som huvudinkomst för de mest sårbara hushållen.

| H. | Orkanen, som slog till under den näst största skördesäsongen, har äventyrat livsmedelsförsörjningen. Stora spannmålsområden har förstörts. Haiti står inför en ökning av den redan stora risken för vattenburna sjukdomar, i synnerhet kolera, allvarlig livsmedelsbrist och undernäring i de mest påverkade städerna i det södra området. |
| --- | --- |

H.

Orkanen, som slog till under den näst största skördesäsongen, har äventyrat livsmedelsförsörjningen. Stora spannmålsområden har förstörts. Haiti står inför en ökning av den redan stora risken för vattenburna sjukdomar, i synnerhet kolera, allvarlig livsmedelsbrist och undernäring i de mest påverkade städerna i det södra området.

| I. | Världslivsmedelsprogrammet har flyttat 500 ton livsmedel, inklusive ris och ärtor som producerats lokalt, till de västra delarna av Haiti. Världshälsoorganisationen har skickat en miljon doser vaccin mot kolera. |
| --- | --- |

I.

Världslivsmedelsprogrammet har flyttat 500 ton livsmedel, inklusive ris och ärtor som producerats lokalt, till de västra delarna av Haiti. Världshälsoorganisationen har skickat en miljon doser vaccin mot kolera.

| J. | I början av november 2016 ökade räddningsinsatserna markant. Det har dock nyligen rapporteras om incidenter i samband med distributionen av humanitärt bistånd som resulterade i demonstrationer och dödsfall. |
| --- | --- |

J.

I början av november 2016 ökade räddningsinsatserna markant. Det har dock nyligen rapporteras om incidenter i samband med distributionen av humanitärt bistånd som resulterade i demonstrationer och dödsfall.

| K. | Sedan utbrottet 2010 har Unicef, i partnerskap med Haitis regering, bekämpat vattenburna sjukdomar – inklusive kolera – genom att förbättra tillgången till vatten, sanitet och sjukvård. Den 8 november 2016 lanserade Haitis regering, med stöd från FN och andra institutioner en vaccineringskampanj mot kolera i de områden som drabbats hårt av orkanen Matthew. |
| --- | --- |

K.

Sedan utbrottet 2010 har Unicef, i partnerskap med Haitis regering, bekämpat vattenburna sjukdomar – inklusive kolera – genom att förbättra tillgången till vatten, sanitet och sjukvård. Den 8 november 2016 lanserade Haitis regering, med stöd från FN och andra institutioner en vaccineringskampanj mot kolera i de områden som drabbats hårt av orkanen Matthew.

| L. | EU:s civilskyddsmekanism har aktiverats med ett initialt humanitärt bistånd på 255 000 euro, och ett team från EU bestående av elva experter på civilskydd från Danmark Finland, Frankrike, Rumänien och Sverige placerades ut i Haiti. Expertis i kriskoordinering, logistik, vatten och sanitet samt hälsovård tillhandahålls. |
| --- | --- |

L.

EU:s civilskyddsmekanism har aktiverats med ett initialt humanitärt bistånd på 255 000 euro, och ett team från EU bestående av elva experter på civilskydd från Danmark Finland, Frankrike, Rumänien och Sverige placerades ut i Haiti. Expertis i kriskoordinering, logistik, vatten och sanitet samt hälsovård tillhandahålls.

| M. | I mitten av oktober hade ingenjörer och lokala myndigheter tack vare MINUSTAH (Förenta nationernas stabiliseringsuppdrag i Haiti) röjt vägarna och det går att nå de sydvästra delarna av landet, inklusive Les Cayes och Jérémie, från Port-au-Prince. MINUSTAH tillgodoser även säkerhet för humanitära konvojer, distribution av vattenreningssystem och tillsyn av polisstationer. |
| --- | --- |

M.

I mitten av oktober hade ingenjörer och lokala myndigheter tack vare MINUSTAH (Förenta nationernas stabiliseringsuppdrag i Haiti) röjt vägarna och det går att nå de sydvästra delarna av landet, inklusive Les Cayes och Jérémie, från Port-au-Prince. MINUSTAH tillgodoser även säkerhet för humanitära konvojer, distribution av vattenreningssystem och tillsyn av polisstationer.

| N. | FN:s säkerhetsråd har beslutat att förlänga mandatet för stabiliseringsuppdraget i Haiti (MINUSTAH) med sex månader. |
| --- | --- |

N.

FN:s säkerhetsråd har beslutat att förlänga mandatet för stabiliseringsuppdraget i Haiti (MINUSTAH) med sex månader.

| O. | Presidentvalet i november 2016 genomfördes på ett tillfredsställande sätt och följde en demokratisk process. En ny legitimt vald president kommer att installeras vid valprocessens slut. |
| --- | --- |

O.

Presidentvalet i november 2016 genomfördes på ett tillfredsställande sätt och följde en demokratisk process. En ny legitimt vald president kommer att installeras vid valprocessens slut.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sitt djupaste deltagande och sin medkänsla med dem som drabbats av orkanen Matthew, och upprepar än en gång sin solidaritet med Haitis folk som lider på grund av detta katastrofala fenomen. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sitt djupaste deltagande och sin medkänsla med dem som drabbats av orkanen Matthew, och upprepar än en gång sin solidaritet med Haitis folk som lider på grund av detta katastrofala fenomen.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de ansträngningar som haitiska myndigheter och det haitiska civilsamhället, liksom FN, icke-statliga organisationer och andra bilaterala givare gör, för att hjälpa Haitis folk. Församlingen hyllar även det arbete som utförs av organisationer och individer från Europeiska unionen och AVS-länderna och världen över. Församlingen välkomnar den internationella solidaritet som visas för att hjälpa Haiti, och först och främst den solidaritet och det stöd som visas på regional nivå. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de ansträngningar som haitiska myndigheter och det haitiska civilsamhället, liksom FN, icke-statliga organisationer och andra bilaterala givare gör, för att hjälpa Haitis folk. Församlingen hyllar även det arbete som utförs av organisationer och individer från Europeiska unionen och AVS-länderna och världen över. Församlingen välkomnar den internationella solidaritet som visas för att hjälpa Haiti, och först och främst den solidaritet och det stöd som visas på regional nivå.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar den genuina politiska viljan att använda nya metoder för att stödja landets återuppbyggnad – utan att göra om tidigare misstag – och att tackla de djupt rotade orsakerna till fattigdomen i Haitis. Församlingen välkomnar EU:s ansträngningar att tillhandahålla expertis i civilskydd, extra humanitär hjälp och icke-finansiellt bistånd till Haiti. Församlingen uppmanar världssamfundet och Haitis partner att ta ett gemensamt grepp och arbeta med Haitis regering för att ge katastrofbistånd och hjälp till återuppbyggnad i syfte att effektivt och på ett lämpligt sätt tillgodose behov på plats. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar den genuina politiska viljan att använda nya metoder för att stödja landets återuppbyggnad – utan att göra om tidigare misstag – och att tackla de djupt rotade orsakerna till fattigdomen i Haitis. Församlingen välkomnar EU:s ansträngningar att tillhandahålla expertis i civilskydd, extra humanitär hjälp och icke-finansiellt bistånd till Haiti. Församlingen uppmanar världssamfundet och Haitis partner att ta ett gemensamt grepp och arbeta med Haitis regering för att ge katastrofbistånd och hjälp till återuppbyggnad i syfte att effektivt och på ett lämpligt sätt tillgodose behov på plats.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det saknas 60 procent av finansieringen av den haitiska regeringens och FN:s vädjan om 120 miljoner US-dollar. Församlingen uppmanar givare att påskynda genomförandet av deras åtaganden. Församlingen förespråkar skuldlättnader för Haiti för att möjliggöra landets återuppbyggnad. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det saknas 60 procent av finansieringen av den haitiska regeringens och FN:s vädjan om 120 miljoner US-dollar. Församlingen uppmanar givare att påskynda genomförandet av deras åtaganden. Församlingen förespråkar skuldlättnader för Haiti för att möjliggöra landets återuppbyggnad.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar berörda parter att vara särskilt uppmärksamma på, och stödja, att kvinnor deltar i återuppbyggnadsarbetet genom att aktivt involverad dem i rehabiliterings-, återuppbyggnads och utvärderingsfaserna. Församlingen uppmanar med kraft samtliga biståndsaktörer i Haiti att vidta åtgärder för att skydda kvinnors och flickors sårbarhet i stormens efterdyningar. Barn som skiljts från sina familjer bör även visas större uppmärksamhet. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar berörda parter att vara särskilt uppmärksamma på, och stödja, att kvinnor deltar i återuppbyggnadsarbetet genom att aktivt involverad dem i rehabiliterings-, återuppbyggnads och utvärderingsfaserna. Församlingen uppmanar med kraft samtliga biståndsaktörer i Haiti att vidta åtgärder för att skydda kvinnors och flickors sårbarhet i stormens efterdyningar. Barn som skiljts från sina familjer bör även visas större uppmärksamhet.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det faktum att bedömningar tyder på att 53 400 barn kunde återvända till skolan i november när skolorna öppnades på nytt i Grand’Anse och de södra delarna av landet. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det faktum att bedömningar tyder på att 53 400 barn kunde återvända till skolan i november när skolorna öppnades på nytt i Grand’Anse och de södra delarna av landet.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lovordar Haitis regerings, FN:s och andra institutioners insatser vid lanseringen av vaccineringskampanjen mot kolera i de områden som drabbats hårt av orkanen Matthew. Församlingen uppmanar med kraft Europeiska kommissionen och världssamfundet att övervaka den haitiska befolkningens hälsotillstånd, särskilt med tanke på ett möjligt nytt utbrott av kolera, och ytterligare anstränga sig för att stödja människor som drabbats av sjukdomen och för att bygga säkra vatten-, sanitets- och hälsovårdssystem. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lovordar Haitis regerings, FN:s och andra institutioners insatser vid lanseringen av vaccineringskampanjen mot kolera i de områden som drabbats hårt av orkanen Matthew. Församlingen uppmanar med kraft Europeiska kommissionen och världssamfundet att övervaka den haitiska befolkningens hälsotillstånd, särskilt med tanke på ett möjligt nytt utbrott av kolera, och ytterligare anstränga sig för att stödja människor som drabbats av sjukdomen och för att bygga säkra vatten-, sanitets- och hälsovårdssystem.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att Haiti står inför allvarlig livsmedelsbrist och undernäring. Församlingen stöder ansträngningar att främja lokal livsmedelsproduktion genom att restaurera skadad infrastruktur och göra nödvändigt material (utsäde, gödning och verktyg) tillgängligt för småbrukare. Parlamentet uppmanar EU och andra internationella givare att, så ofta det går, handla lokalt producerade livsmedel till hjälpinsatserna. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att Haiti står inför allvarlig livsmedelsbrist och undernäring. Församlingen stöder ansträngningar att främja lokal livsmedelsproduktion genom att restaurera skadad infrastruktur och göra nödvändigt material (utsäde, gödning och verktyg) tillgängligt för småbrukare. Parlamentet uppmanar EU och andra internationella givare att, så ofta det går, handla lokalt producerade livsmedel till hjälpinsatserna.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de haitiska myndigheterna ansträngningar att inrätta ett katastrofriskhanteringssystem, som har hjälpt till att evakuera delar av befolkningen. Församlingen understryker dock att man måste fortsätta att prioritera att stärka samhällenas beredskap och motståndskraft. Församlingen understryker att ansträngningarna måste omvandlas till utarbetandet av återuppbyggnadsplaner. Församlingen uppmanar med kraft EU att arbeta med de haitiska myndigheterna för att inrätta en långsiktig katastrofförebyggande och lindrande mekanism och kapacitetshantering. Församlingen betonar i det här sammanhanget behovet av omedelbara åtgärder för att bygga upp den haitiska statens kapacitet vad gäller demokrati och gott styre, vilka är oumbärliga för nationell återuppbyggnad, och att säkerställa att det haitiska civilsamhället är involverat. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de haitiska myndigheterna ansträngningar att inrätta ett katastrofriskhanteringssystem, som har hjälpt till att evakuera delar av befolkningen. Församlingen understryker dock att man måste fortsätta att prioritera att stärka samhällenas beredskap och motståndskraft. Församlingen understryker att ansträngningarna måste omvandlas till utarbetandet av återuppbyggnadsplaner. Församlingen uppmanar med kraft EU att arbeta med de haitiska myndigheterna för att inrätta en långsiktig katastrofförebyggande och lindrande mekanism och kapacitetshantering. Församlingen betonar i det här sammanhanget behovet av omedelbara åtgärder för att bygga upp den haitiska statens kapacitet vad gäller demokrati och gott styre, vilka är oumbärliga för nationell återuppbyggnad, och att säkerställa att det haitiska civilsamhället är involverat.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen gratulerar det provisoriska elektorsrådet (CEP) för att ha respekterat valkalendern trots orkanen Matthews påverkan. Dessutom lät man, med stöd från Haitis regering och nationella polis, valet den 20 november vara stillsamt och väljarnas rättigheter respekterades. Församlingen oroar sig för upplopp och andra former av våldsamma protester efter valet. Församlingen uppmanar Haitis regering att skyndsamt vidta åtgärder för att införa och fördjupa demokrati i Haiti. Församlingen välkomnar den lyckade avslutningen av presidentvalsprocessen och ser med intresse fram emot de slutgiltiga resultaten som ska tillkännages den 29 december 2016. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen gratulerar det provisoriska elektorsrådet (CEP) för att ha respekterat valkalendern trots orkanen Matthews påverkan. Dessutom lät man, med stöd från Haitis regering och nationella polis, valet den 20 november vara stillsamt och väljarnas rättigheter respekterades. Församlingen oroar sig för upplopp och andra former av våldsamma protester efter valet. Församlingen uppmanar Haitis regering att skyndsamt vidta åtgärder för att införa och fördjupa demokrati i Haiti. Församlingen välkomnar den lyckade avslutningen av presidentvalsprocessen och ser med intresse fram emot de slutgiltiga resultaten som ska tillkännages den 29 december 2016.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar FN:s generalsekreterares rekommendation att förlänga MINUSTAH:s mandat med en sexmånadersperiod i Haiti. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar FN:s generalsekreterares rekommendation att förlänga MINUSTAH:s mandat med en sexmånadersperiod i Haiti.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att avskogning och försämring av ekosystemen förvärrar Haitis sårbarhet för naturkatastrofer. Församlingen uppmanar med kraft Europeiska unionen att öka internationell finansiering för reducering av avskogningen i Haiti. Församlingen uppmanar även unionen att öka sitt stöd till främjandet av energieffektiva ugnar i syfte att minska konsumtionen av träkol, samt av tekniker för förnybar energi som solenergi och vindkraft som har stor potential i Haiti som alternativ till träkol. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att avskogning och försämring av ekosystemen förvärrar Haitis sårbarhet för naturkatastrofer. Församlingen uppmanar med kraft Europeiska unionen att öka internationell finansiering för reducering av avskogningen i Haiti. Församlingen uppmanar även unionen att öka sitt stöd till främjandet av energieffektiva ugnar i syfte att minska konsumtionen av träkol, samt av tekniker för förnybar energi som solenergi och vindkraft som har stor potential i Haiti som alternativ till träkol.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar den avgörande betydelsen som penningförsändelser från utvandrade haitier har för att styra kapitalflödet. Församlingen ber medlemsstaterna och den haitiska regeringen att underlätta leveransen av penningförsändelser och att arbeta för att sänka dessas kostnad. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar den avgörande betydelsen som penningförsändelser från utvandrade haitier har för att styra kapitalflödet. Församlingen ber medlemsstaterna och den haitiska regeringen att underlätta leveransen av penningförsändelser och att arbeta för att sänka dessas kostnad.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att klimatförändringar blir ett allt större problem när det gäller tillgång till vatten och en tryggad livsmedelsförsörjning. Församlingen noterar att det krävs ytterligare ansträngningar för att säkerställa mobiliseringen av medel för att bekämpa klimatförändringarna och nå målet på 100 miljoner US dollar år 2020. Församlingen uppmanar utvecklingspartner och den privata sektorn att uppmuntra den investering som krävs för forskning av och snabb och omfattande överföring av teknik för begränsning och anpassning till AVS-länderna, i synnerhet de länder som är sårbara för naturkatastrofer (små östater under utveckling och de minst utvecklade länderna). Församlingen uppmanar med kraft världssamfundet och de utvecklade länderna att öka sin finansiering. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att klimatförändringar blir ett allt större problem när det gäller tillgång till vatten och en tryggad livsmedelsförsörjning. Församlingen noterar att det krävs ytterligare ansträngningar för att säkerställa mobiliseringen av medel för att bekämpa klimatförändringarna och nå målet på 100 miljoner US dollar år 2020. Församlingen uppmanar utvecklingspartner och den privata sektorn att uppmuntra den investering som krävs för forskning av och snabb och omfattande överföring av teknik för begränsning och anpassning till AVS-länderna, i synnerhet de länder som är sårbara för naturkatastrofer (små östater under utveckling och de minst utvecklade länderna). Församlingen uppmanar med kraft världssamfundet och de utvecklade länderna att öka sin finansiering.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europeiska kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Cariforums, Afrikanska unionens och EU:s institutioner, Haitis president och regering, FN:s generalsekreterare och undergeneralsekreterare för humanitära frågor och katastrofhjälp. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europeiska kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Cariforums, Afrikanska unionens och EU:s institutioner, Haitis president och regering, FN:s generalsekreterare och undergeneralsekreterare för humanitära frågor och katastrofhjälp.

FÖRKLARING (37)

från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen om den parlamentariska dimensionen av förbindelserna mellan AVS-länderna och EU efter Cotonou

(Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen vid dess 32:a sammanträde)

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser framtida AVS-EU-samarbeten efter 2020 för att bygga vidare på de regelverk och överenskommelser som skapats under fyrtio åren av partnerskap, samt att inbegripa en stark parlamentarisk dimension med den gemensamma parlamentariska församlingen i centrum samtidigt som man anpassar sig till framtida nya utmaningar.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar det gemensamma meddelandet från kommissionen och EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 22 november 2016Ett förnyat partnerskap med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet och särskilt dess hållning att ”[d]et är för tidigt att utforma den institutionella strukturen i detta skede”. Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen beklagar att man i meddelandet inte försöker ge några svar alls om den framtida institutionella strukturen och inte heller erkänner eller ens nämner gemensamma parlamentariska församlingens roll.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen spelar en viktig roll, i synnerhet i fråga om att

| — | tillgodose en demokratisk och omfattande parlamentarisk dialog mellan AVS och EU om ärenden av betydelse på hög nivå och av ömsesidigt intresse, |
| --- | --- |

—

tillgodose en demokratisk och omfattande parlamentarisk dialog mellan AVS och EU om ärenden av betydelse på hög nivå och av ömsesidigt intresse,

| — | granska den verkställande maktens arbete lika väl som den mest effektiva användningen av AVS–EU-partnerskapets resurser för utvecklingssamarbete, |
| --- | --- |

—

granska den verkställande maktens arbete lika väl som den mest effektiva användningen av AVS–EU-partnerskapets resurser för utvecklingssamarbete,

| — | främja demokrati och mänskliga rättigheter, vilket innebär ett viktigt bidrag till ett AVS–EU-partnerskap på lika villkor. |
| --- | --- |

—

främja demokrati och mänskliga rättigheter, vilket innebär ett viktigt bidrag till ett AVS–EU-partnerskap på lika villkor.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker vikten av att bygga ett framtida AVS–EU-partnerskap grundat på 2030-agendan för hållbar utveckling för att bidra till att möta morgondagens gemensamma utmaningar I detta sammanhang uppmanar församlingen den gemensamma parlamentariska församlingens presidium att utveckla en mer strategisk orientering av församlingens arbetsprogram och att i framtida betänkanden från den gemensamma församlingens utskott göra en klar koppling till de 17 målen för hållbar utveckling så att vart och ett av dessa mål kan fortsätta att övervakas.

En stärkt gemensam parlamentarisk församling i ett AVS–EU-partnerskap efter 2020 måste ta hänsyn till den ökade betydelsen av regional integration och regionala strukturer, i synnerhet genom att mer frekvent organisera regionala möten för att bemöta specifika regionala problem och genom en stärkt dialog med regionala och delregionala parlament och strukturer.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att en förbättrad parlamentarisk dimension av AVS–EU-samarbetet även kräver livligare deltagande och inblandning av nationella parlament, samt av det civila samhället och andra intressenter inom alla nivåer av AVS–EU-politik och -aktiviteter, från planering och programmering till tillämpning, utvärdering och övervakning.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen ska undersöka hur församlingens granskning av utvecklingsprogramplanering och uppföljningen av sådan granskning kan förbättras. Kommissionen och AVS-regeringarna uppmanas att främja involvering av aktörer inom AVS-ländernas nationella parlament, lokala myndigheter och aktörer i det civila samhället i för- och efterhandsgranskningen av utvecklingsprogrammen, och att inom lämplig tid förse AVS-ländernas nationella parlament med all tillgänglig information för att hjälpa dem i utövandet av demokratisk granskning.

Nairobi, Kenya, den 21 december 2016.

---

(1)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 21 december 2016 i Nairobi (Kenya).

1

(2)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

2

(3)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

3

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0265.

4

(5)  Antagna texter, P7_TA(2014)0251.

5

(6)  Antagna texter, P7_TA(2014)0163.

6

(7)  Antagna texter, P7_TA(2013)0394.

7

(8)  COM(2015)0136.

8

(9)  COM(2015)0044.

9

(10)  COM(2010)0163.

10

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 21 december 2016 i Nairobi (Kenya).

1

(2)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  EUT C 56 E, 26.2.2013, s. 75.

3

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0578.

4

(5)  Antagna texter, P7_TA(2014)0250.

5

(6)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 122.

6

(7)  Antagna texter, P8_TA(2016)0247.

7

(8)  COM(2010)0127.

8

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/114357.pdf

9

(10)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137318.pdf

10

(11)  SWD(2014)0234.

11

(12)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/70/1.

12

(13)  UN FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1

13

(14)  http://www.nepad.org/system/files/caadp.pdf

14

(15)  Assembly/AU/Decl.7(II).

15

(16)  Familj definieras som ett sätt att organisera jordbruksproduktion, skogsbruksproduktion, fiskeriproduktion, nomadiserande boskapsskötsel samt vattenbruksproduktion (FAO, 2013 s. 2); http://creativecommons.org/licenses/by-cn-nd/4.0/

16

(17)  Antagna texter, P8_TA(2016)0405.

17

(18)  Assembly/AU/Decl.449(XIX).

18

(19)  Assembly/AU/Decl.1(XXIII).

19

(20)  http://www.ifad.org/events/g8/statement.pdf

20

(21)  http://www.uneca.org/publications/framework-and-guidelines-landpolicy-africa

21

(22)  Assembly/AU/Decl.1(XIII) Rev.1.

22

(23)  http://www.fao.org/docrep/009/y7937e/y7937e00.htm

23

(24)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/

24

(25)  http://www.achpr.org/instruments/achpr/

25

(26)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

26

(27)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Housing/Pages/ForcedEvictions.aspx

27

(28)  https://www.unglobalcompact.org/library/2

28

(29)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

29

(30)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/busanpartnership.htm

30

(31)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

31

(32)  http://www.upov.int/upovlex/en/conventions/1991/content.html

32

(33)  http://www.planttreaty.org/

33

(34)  https://www.cbd.int/

34

(35)  http://www.fao.org/docrep/019/i3671e/i3671e.pdf

35

(36)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 21 december 2016 i Nairobi (Kenya).

36

(37)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 21 december 2016 i Nairobi (Kenya).

37

---