# Uradni list L 53/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 53 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5825. februar 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 53

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5825. februar 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/291 z dne 19. februarja 2015 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Asparago bianco di Cimadolmo (ZGO)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/292 z dne 24. februarja 2015 o odobritvi ogljikovega dioksida kot aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 15. vrste proizvodov (
  1
  ) | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/293 z dne 24. februarja 2015 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Liliputas (ZGO)) | 5 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/294 z dne 24. februarja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 8 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/295 z dne 24. februarja 2015 o odobritvi učinkovitega alternatorja MELCO GXi kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 11 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/296 z dne 24. februarja 2015 o določitvi postopkovne ureditve za sodelovanje med državami članicami na področju elektronske identifikacije v skladu s členom 12(7) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (
  1
  ) | 14 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/297 z dne 15. decembra 2014 o spremembi Sklepa ECB/2010/23 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2014/56) | 21 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/298 z dne 15. decembra 2014 o vmesni razdelitvi prihodka Evropske centralne banke (ECB/2014/57) | 24 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/299 z dne 10. februarja 2015 o spremembah Sklepa ECB/2014/34 o ukrepih v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2015/5) | 27 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/300 z dne 10. februarja 2015 o primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih izdaja ali zanje v celoti jamči Helenska republika (ECB/2015/6) | 29 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/291 z dne 19. februarja 2015 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Asparago bianco di Cimadolmo (ZGO))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/292 z dne 24. februarja 2015 o odobritvi ogljikovega dioksida kot aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 15. vrste proizvodov (
  1
  )

1

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/293 z dne 24. februarja 2015 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Liliputas (ZGO))

5

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/294 z dne 24. februarja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

8

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/295 z dne 24. februarja 2015 o odobritvi učinkovitega alternatorja MELCO GXi kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

2

1

11

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/296 z dne 24. februarja 2015 o določitvi postopkovne ureditve za sodelovanje med državami članicami na področju elektronske identifikacije v skladu s členom 12(7) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (
  1
  )

1

14

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/297 z dne 15. decembra 2014 o spremembi Sklepa ECB/2010/23 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2014/56)

21

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/298 z dne 15. decembra 2014 o vmesni razdelitvi prihodka Evropske centralne banke (ECB/2014/57)

24

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/299 z dne 10. februarja 2015 o spremembah Sklepa ECB/2014/34 o ukrepih v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2015/5)

27

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/300 z dne 10. februarja 2015 o primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih izdaja ali zanje v celoti jamči Helenska republika (ECB/2015/6)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 25.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/291

z dne 19. februarja 2015

o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Asparago bianco di Cimadolmo (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) in zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Asparago bianco di Cimadolmo“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 245/2002 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Asparago bianco di Cimadolmo“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 245/2002 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Asparago bianco di Cimadolmo“ (ZGO), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. februarja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 245/2002 z dne 8. februarja 2002 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“, določen v Uredbi Sveta (EGS) št. 2081/92 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (UL L 39, 9.2.2002, str. 12).

2

(3)  UL C 371, 18.10.2014, str. 22.

3

---

| 25.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/292

z dne 24. februarja 2015

o odobritvi ogljikovega dioksida kot aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 15. vrste proizvodov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 90(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nizozemska je 22. februarja 2012 v skladu s členom 11(1) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) prejela vlogo za vključitev aktivne snovi ogljikov dioksid v Prilogo I za uporabo v 15. vrsti proizvodov: avicidi, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni Direktivi. |
| --- | --- |

(1)

Nizozemska je 22. februarja 2012 v skladu s členom 11(1) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) prejela vlogo za vključitev aktivne snovi ogljikov dioksid v Prilogo I za uporabo v 15. vrsti proizvodov: avicidi, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni Direktivi.

| (2) | Nizozemska je 30. avgusta 2013 v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES Komisiji predložila poročilo o oceni skupaj s svojimi priporočili. |
| --- | --- |

(2)

Nizozemska je 30. avgusta 2013 v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES Komisiji predložila poročilo o oceni skupaj s svojimi priporočili.

| (3) | Odbor za biocidne pripravke je ob upoštevanju sklepov pristojnega ocenjevalnega organa 17. junija 2014 oblikoval mnenje Evropske agencije za kemikalije. |
| --- | --- |

(3)

Odbor za biocidne pripravke je ob upoštevanju sklepov pristojnega ocenjevalnega organa 17. junija 2014 oblikoval mnenje Evropske agencije za kemikalije.

| (4) | Glede na navedeno mnenje je za biocidne proizvode, ki se uporabljajo v 15. vrsti proizvodov in vsebujejo ogljikov dioksid, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES, če so skladni z nekaterimi specifikacijami in pogoji v zvezi z njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(4)

Glede na navedeno mnenje je za biocidne proizvode, ki se uporabljajo v 15. vrsti proizvodov in vsebujejo ogljikov dioksid, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES, če so skladni z nekaterimi specifikacijami in pogoji v zvezi z njihovo uporabo.

| (5) | Zato je primerno ogljikov dioksid odobriti za uporabo v biocidnih proizvodih 15. vrste proizvodov, pod pogojem, da je to v skladu z določenimi specifikacijami in pogoji. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno ogljikov dioksid odobriti za uporabo v biocidnih proizvodih 15. vrste proizvodov, pod pogojem, da je to v skladu z določenimi specifikacijami in pogoji.

| (6) | Ker nanomateriali niso bili vključeni v oceno, odobritev v skladu s členom 4(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 ne bi smela zajemati takšnih materialov. |
| --- | --- |

(6)

Ker nanomateriali niso bili vključeni v oceno, odobritev v skladu s členom 4(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 ne bi smela zajemati takšnih materialov.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke– |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke–

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ogljikov dioksid se odobri kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih 15. vrste proizvodov, pri čemer se upoštevajo specifikacije in pogoji iz Priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna stopnja čistosti aktivne snovi (1) | Datum odobritve | Datum prenehanja veljavnosti odobritve | Vrsta proizvoda | Posebni pogoji (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ogljikov dioksid | Ime po IUPAC:
  Carbon dioxide
  Št. ES: 204-696-9
  Št. CAS: 124-38-9 | 999 ml/l | 1. junij 2015 | 31. maj 2025 | 15 | Pri oceni proizvoda je treba posebno pozornost nameniti vidikom izpostavljenosti, tveganja in učinkovitosti, povezanim s katero koli uporabo, zajeto v vlogi za izdajo dovoljenja, ki pa ni bila obravnavana v oceni tveganja aktivne snovi na ravni Unije.
  Za biocidne proizvode se dovoljenja izdajo pod naslednjimi pogoji:






  1. | Proizvodi se lahko dobavijo samo usposobljenim strokovnjakom, ki so tudi edini, ki jih smejo uporabljati. |

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna stopnja čistosti aktivne snovi (1)

Datum odobritve

Datum prenehanja veljavnosti odobritve

Vrsta proizvoda

Posebni pogoji (2)

Ogljikov dioksid

Ime po IUPAC:

Carbon dioxide

Št. ES: 204-696-9

Št. CAS: 124-38-9

999 ml/l

1. junij 2015

31. maj 2025

15

Pri oceni proizvoda je treba posebno pozornost nameniti vidikom izpostavljenosti, tveganja in učinkovitosti, povezanim s katero koli uporabo, zajeto v vlogi za izdajo dovoljenja, ki pa ni bila obravnavana v oceni tveganja aktivne snovi na ravni Unije.

Za biocidne proizvode se dovoljenja izdajo pod naslednjimi pogoji:

1.

Proizvodi se lahko dobavijo samo usposobljenim strokovnjakom, ki so tudi edini, ki jih smejo uporabljati.

| 2. | Sprejmejo se ustrezni ukrepi za zaščito uporabnikov, po potrebi vključno z zagotovitvijo osebne zaščitne opreme (OZO). |
| --- | --- |

2.

Sprejmejo se ustrezni ukrepi za zaščito uporabnikov, po potrebi vključno z zagotovitvijo osebne zaščitne opreme (OZO).

| 3. | Prav tako se sprejmejo ustrezni ukrepi za zaščito navzočih oseb, npr. izključitev iz tretiranega območja. |
| --- | --- |

3.

Prav tako se sprejmejo ustrezni ukrepi za zaščito navzočih oseb, npr. izključitev iz tretiranega območja.

| 4. | Odmerki in navodila za uporabo zagotovijo usmrtitev ptic brez nepotrebne bolečine in trpljenja. |
| --- | --- |

4.

Odmerki in navodila za uporabo zagotovijo usmrtitev ptic brez nepotrebne bolečine in trpljenja.

| 5. | V pogojih uporabe se navede, da se ogljikov dioksid uporablja kot ukrep v skrajni sili, v okviru strategije integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, katere cilj je kar najbolj omejiti uporabo takega proizvoda. |
| --- | --- |

5.

V pogojih uporabe se navede, da se ogljikov dioksid uporablja kot ukrep v skrajni sili, v okviru strategije integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, katere cilj je kar najbolj omejiti uporabo takega proizvoda.

---

(1)  Čistost, navedena v tem stolpcu, je bila minimalna stopnja čistosti aktivne snovi, uporabljene za oceno v skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. 528/2012. Čistost aktivne snovi v proizvodu, danem na trg, je lahko enaka ali drugačna, če je dokazano tehnično enakovredna aktivni snovi iz ocene.

(2)  Za izvajanje splošnih načel iz Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na naslednjem spletišču Komisije: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

---

| 25.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/293

z dne 24. februarja 2015

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Liliputas (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 15(2) in člena 52(3)(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Litve za registracijo imena „Liliputas“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Litve za registracijo imena „Liliputas“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | V ugovoru z dne 13. septembra 2013 in utemeljenem ugovoru z dne 8. novembra 2013 je Poljska nasprotovala registraciji v skladu s členom 51(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Ugovor se je štel za dopustnega. |
| --- | --- |

(2)

V ugovoru z dne 13. septembra 2013 in utemeljenem ugovoru z dne 8. novembra 2013 je Poljska nasprotovala registraciji v skladu s členom 51(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Ugovor se je štel za dopustnega.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 8. januarja 2014 zainteresirane strani pozvala, naj začnejo ustrezna posvetovanja, da bi dosegle dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 8. januarja 2014 zainteresirane strani pozvala, naj začnejo ustrezna posvetovanja, da bi dosegle dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki.

| (4) | Dogovor med Litvo in Poljsko ni bil dosežen. |
| --- | --- |

(4)

Dogovor med Litvo in Poljsko ni bil dosežen.

| (5) | Ker dogovor ni bil dosežen, bi morala Komisija sprejeti sklep v skladu s postopkom iz člena 52(3)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(5)

Ker dogovor ni bil dosežen, bi morala Komisija sprejeti sklep v skladu s postopkom iz člena 52(3)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| (6) | V skladu s členom 10(1)(c) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je vložnik ugovora trdil, da bi registracija imena „Liliputas“ kot zaščitene geografske označbe ogrozila obstoj delno enakega imena, blagovnih znamk ali proizvodov, ki so bili zakonito na poljskem trgu že precej dlje kot pet let pred datumom, ko je bil zahtevek za registracijo imena „Liliputas“ kot zaščitene geografske označbe objavljen v Uradnem listu Evropske unije (15. junij 2013); vložnik ugovora trdi, da bi ta registracija ogrozila obstoj proizvoda z imenom „Liliput“, ki je poljski sir s podobnimi lastnostmi kot sir „Liliputas“, njegovo ime pa je fonetično podobno imenu „Liliputas“. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 10(1)(c) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je vložnik ugovora trdil, da bi registracija imena „Liliputas“ kot zaščitene geografske označbe ogrozila obstoj delno enakega imena, blagovnih znamk ali proizvodov, ki so bili zakonito na poljskem trgu že precej dlje kot pet let pred datumom, ko je bil zahtevek za registracijo imena „Liliputas“ kot zaščitene geografske označbe objavljen v Uradnem listu Evropske unije (15. junij 2013); vložnik ugovora trdi, da bi ta registracija ogrozila obstoj proizvoda z imenom „Liliput“, ki je poljski sir s podobnimi lastnostmi kot sir „Liliputas“, njegovo ime pa je fonetično podobno imenu „Liliputas“.

| (7) | Vložnik ugovora trdi, da se izraz „Liliput“ na Poljskem običajno uporablja za majhne proizvode, tudi za sir. Sir z imenom „Liliput“ na Poljskem zakonito proizvajajo in tržijo od leta 1971. V standardih, normah in tehničnih navodilih podjetij za uporabo surovin je sir „Liliput“ uvrščen med druge vrste sira, kot so gavda, edamec in ementalec. Ta izraz, ki se nanaša na poljski sir, je priljubljen med poljskimi potrošniki in nikakor ni povezan z litovskim sirom. Zato ga je treba obravnavati kot generični izraz za generični sir na Poljskem. Kar zadeva proizvod, ima poljski sir „Liliput“ podobne lastnosti, videz in dimenzije kot litovski sir „Liliputas“. Vložnik ugovora še navaja, da sta „Liliput“ in „Liliputas“ nenazadnje podobna proizvoda z generičnima imenoma. Registracija imena „Liliputas“ kot zaščitene geografske označbe bi poljskim proizvajalcem zato preprečila trženje njihovega sira „Liliput“ ali v vsakem primeru preprečila uporabo imena „Liliput“ za sir. |
| --- | --- |

(7)

Vložnik ugovora trdi, da se izraz „Liliput“ na Poljskem običajno uporablja za majhne proizvode, tudi za sir. Sir z imenom „Liliput“ na Poljskem zakonito proizvajajo in tržijo od leta 1971. V standardih, normah in tehničnih navodilih podjetij za uporabo surovin je sir „Liliput“ uvrščen med druge vrste sira, kot so gavda, edamec in ementalec. Ta izraz, ki se nanaša na poljski sir, je priljubljen med poljskimi potrošniki in nikakor ni povezan z litovskim sirom. Zato ga je treba obravnavati kot generični izraz za generični sir na Poljskem. Kar zadeva proizvod, ima poljski sir „Liliput“ podobne lastnosti, videz in dimenzije kot litovski sir „Liliputas“. Vložnik ugovora še navaja, da sta „Liliput“ in „Liliputas“ nenazadnje podobna proizvoda z generičnima imenoma. Registracija imena „Liliputas“ kot zaščitene geografske označbe bi poljskim proizvajalcem zato preprečila trženje njihovega sira „Liliput“ ali v vsakem primeru preprečila uporabo imena „Liliput“ za sir.

| (8) | Vložnik ugovora trdi tudi, da proizvod in ime ne izpolnjujeta zahtev za registracijo iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Kot je navedeno v objavljenem enotnem dokumentu, se sir imenuje „Liliputas“ zaradi svoje velikosti. Ime „Liliputas“ zato ne pomeni, da proizvod izvira iz točno določenega kraja, pač pa se tako kot poljski sir „Liliput“ nanaša samo na majhnost sira. Poleg tega značilnosti proizvoda niso povezane z njegovim geografskim poreklom, pač pa preprosto izvirajo iz zorenja v majhnih kroglah. Vpliv lokalne mikroskopske plesni Penicillium pallidum Smith na organoleptične lastnosti sira „Liliputas“ ni dokazan. Poleg tega naj bi dejstvo, da se je proizvod proizvajal v skladu z državnimi standardi v ZSSR (Zveza sovjetskih socialističnih republik), potrjevalo, da bi se lahko proizvajal kjer koli v ZSSR in da ni bil posebej povezan z določenim geografskim območjem. Sir „Liliputas“ bi tako morali obravnavati kot generični proizvod. |
| --- | --- |

(8)

Vložnik ugovora trdi tudi, da proizvod in ime ne izpolnjujeta zahtev za registracijo iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Kot je navedeno v objavljenem enotnem dokumentu, se sir imenuje „Liliputas“ zaradi svoje velikosti. Ime „Liliputas“ zato ne pomeni, da proizvod izvira iz točno določenega kraja, pač pa se tako kot poljski sir „Liliput“ nanaša samo na majhnost sira. Poleg tega značilnosti proizvoda niso povezane z njegovim geografskim poreklom, pač pa preprosto izvirajo iz zorenja v majhnih kroglah. Vpliv lokalne mikroskopske plesni Penicillium pallidum Smith na organoleptične lastnosti sira „Liliputas“ ni dokazan. Poleg tega naj bi dejstvo, da se je proizvod proizvajal v skladu z državnimi standardi v ZSSR (Zveza sovjetskih socialističnih republik), potrjevalo, da bi se lahko proizvajal kjer koli v ZSSR in da ni bil posebej povezan z določenim geografskim območjem. Sir „Liliputas“ bi tako morali obravnavati kot generični proizvod.

| (9) | Številnim poljskim proizvajalcem sira je bila odobrena zaščita blagovnih znamk, ki vsebujejo besedo „Liliput“, na primer registrirani besedni in figurativni znamki „Cheesland Liliput“ in „Ser Liliput“ ter prijavljeni besedni znamki „Serenada Liliput“. Proizvodnja poljskega sira „Liliput“ je precejšnja: leta 2013 je bilo 2 762 ton proizvedenih v industrijskem obsegu in trženih po vsej Poljski v 2 250 trgovinah, 4,8 % proizvodnje pa je bilo izvožene na trg EU. 90 % proizvodnje sira „Liliput“ se trži pod blagovno znamko. Po mnenju vložnika ugovora bi registracija imena „Liliputas“ kot zaščitene geografske označbe ogrozila obstoj takšnih blagovnih znamk. |
| --- | --- |

(9)

Številnim poljskim proizvajalcem sira je bila odobrena zaščita blagovnih znamk, ki vsebujejo besedo „Liliput“, na primer registrirani besedni in figurativni znamki „Cheesland Liliput“ in „Ser Liliput“ ter prijavljeni besedni znamki „Serenada Liliput“. Proizvodnja poljskega sira „Liliput“ je precejšnja: leta 2013 je bilo 2 762 ton proizvedenih v industrijskem obsegu in trženih po vsej Poljski v 2 250 trgovinah, 4,8 % proizvodnje pa je bilo izvožene na trg EU. 90 % proizvodnje sira „Liliput“ se trži pod blagovno znamko. Po mnenju vložnika ugovora bi registracija imena „Liliputas“ kot zaščitene geografske označbe ogrozila obstoj takšnih blagovnih znamk.

| (10) | Kljub navedenim trditvam, ki jih je predložil vložnik ugovora, je ime „Liliputas“ primerno registrirati kot zaščiteno geografsko označbo iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(10)

Kljub navedenim trditvam, ki jih je predložil vložnik ugovora, je ime „Liliputas“ primerno registrirati kot zaščiteno geografsko označbo iz naslednjih razlogov.

| (11) | Čeprav uporaba imena „Liliputas“ verjetno izvira iz majhnosti tega sira, je jasno, da je v Litvi to ime v pol stoletja izgubilo to povezavo z velikostjo in hkrati razvilo tesno povezavo z območjem proizvodnje. V Litvi je ime „Liliputas“ zdaj nedvomno povezano z ročno proizvedenim poltrdim fermentiranim sirom visoke kakovosti, ki se proizvaja v vasi Belvederis. Litovski potrošniki tega imena ne povezujejo s poljskim sirom ali standardno industrijsko proizvodnjo sira. Čeprav ime „Liliputas“ ni geografsko opredeljeno, je v skladu z opredelitvijo iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, ki navaja, da je zaščitena geografska označba ime, ki opredeljuje proizvod s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali države. |
| --- | --- |

(11)

Čeprav uporaba imena „Liliputas“ verjetno izvira iz majhnosti tega sira, je jasno, da je v Litvi to ime v pol stoletja izgubilo to povezavo z velikostjo in hkrati razvilo tesno povezavo z območjem proizvodnje. V Litvi je ime „Liliputas“ zdaj nedvomno povezano z ročno proizvedenim poltrdim fermentiranim sirom visoke kakovosti, ki se proizvaja v vasi Belvederis. Litovski potrošniki tega imena ne povezujejo s poljskim sirom ali standardno industrijsko proizvodnjo sira. Čeprav ime „Liliputas“ ni geografsko opredeljeno, je v skladu z opredelitvijo iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, ki navaja, da je zaščitena geografska označba ime, ki opredeljuje proizvod s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali države.

| (12) | Glede na navedeno imena „Liliputas“ ni mogoče obravnavati kot generično ime. Generična imena so imena, ki so sicer zgodovinsko povezana s krajem prvotne proizvodnje ali trženja proizvoda, na katerega se nanašajo, a so zdaj popolnoma ločena od prvotnega geografskega porekla. Za ime „Liliputas“ velja ravno nasprotno. Sprva je bilo ločeno od svojega geografskega porekla, zdaj pa je močno povezano s svojim območjem proizvodnje. |
| --- | --- |

(12)

Glede na navedeno imena „Liliputas“ ni mogoče obravnavati kot generično ime. Generična imena so imena, ki so sicer zgodovinsko povezana s krajem prvotne proizvodnje ali trženja proizvoda, na katerega se nanašajo, a so zdaj popolnoma ločena od prvotnega geografskega porekla. Za ime „Liliputas“ velja ravno nasprotno. Sprva je bilo ločeno od svojega geografskega porekla, zdaj pa je močno povezano s svojim območjem proizvodnje.

| (13) | Proizvod ima lastnosti in sloves, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu. Čeprav je v objavljenem enotnem dokumentu navedeno, da je sir dobil ime „Liliputas“ zaradi svoje velikosti, pa je pojasnjeno, da dobi svoj posebni okus in aromo z zorenjem v majhnih kroglah z notranjo mikrofloro in mikroskopsko plesnijo Penicillium pallidum Smith, ki raste v kleteh na zadevnem geografskem območju. Ta plesen, ki je značilna za kleti v vasi Belvederis, daje siru „Liliputas“ značilno mlečno kislino, svež okus in aromo. Območje nudi plesni posebne pogoje za preživetje. Poleg tega ročna in nemehanska proizvodnja sira prispeva k ohranjanju in razvoju plesni. Sir „Liliputas“ ima tudi dobro dokumentiran in velik ugled kot vodilni proizvod litovske mlečne proizvodnje, kar je natančno opisano v objavljenem enotnem dokumentu. |
| --- | --- |

(13)

Proizvod ima lastnosti in sloves, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu. Čeprav je v objavljenem enotnem dokumentu navedeno, da je sir dobil ime „Liliputas“ zaradi svoje velikosti, pa je pojasnjeno, da dobi svoj posebni okus in aromo z zorenjem v majhnih kroglah z notranjo mikrofloro in mikroskopsko plesnijo Penicillium pallidum Smith, ki raste v kleteh na zadevnem geografskem območju. Ta plesen, ki je značilna za kleti v vasi Belvederis, daje siru „Liliputas“ značilno mlečno kislino, svež okus in aromo. Območje nudi plesni posebne pogoje za preživetje. Poleg tega ročna in nemehanska proizvodnja sira prispeva k ohranjanju in razvoju plesni. Sir „Liliputas“ ima tudi dobro dokumentiran in velik ugled kot vodilni proizvod litovske mlečne proizvodnje, kar je natančno opisano v objavljenem enotnem dokumentu.

| (14) | Razlike med siroma „Liliputas“ in „Liliput“ so zato precej očitne. Sira „Liliputas“ ni mogoče obravnavati kot generični proizvod. |
| --- | --- |

(14)

Razlike med siroma „Liliputas“ in „Liliput“ so zato precej očitne. Sira „Liliputas“ ni mogoče obravnavati kot generični proizvod.

| (15) | Kar zadeva trditev, da je sir „Liliputas“ ustrezal standardom ZSSR in se je zato lahko proizvajal kjer koli v ZSSR, je treba poudariti, da je bila v tistem času vključitev proizvodov v takšne standarde obvezna. Poleg tega ta okoliščina ne pomeni, da se je proizvod, kot je opisan v standardu, vključenem na pobudo Litve, proizvajal drugje. Od leta 1969 do leta 1979 je prejel številne nagrade, diplome, oznake kakovosti in medalje, pri čemer je bil dobro prepoznaven kot litovski sir, ki se proizvaja v vasi Belvederis. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva trditev, da je sir „Liliputas“ ustrezal standardom ZSSR in se je zato lahko proizvajal kjer koli v ZSSR, je treba poudariti, da je bila v tistem času vključitev proizvodov v takšne standarde obvezna. Poleg tega ta okoliščina ne pomeni, da se je proizvod, kot je opisan v standardu, vključenem na pobudo Litve, proizvajal drugje. Od leta 1969 do leta 1979 je prejel številne nagrade, diplome, oznake kakovosti in medalje, pri čemer je bil dobro prepoznaven kot litovski sir, ki se proizvaja v vasi Belvederis.

| (16) | Izraz „Liliput“ je fonetično podoben izrazu „Liliputas“, ki se registrira. Obe imeni izvirata iz majhnosti sira. Čeprav je sir „Liliputas“ proizvod z izrazito posebnimi lastnostmi, značilnostmi in slovesom, pa je sir „Liliput“ v določenih vidikih podoben siru „Liliputas“. Glede na podobnost imen in videza proizvodov bi zaradi uporabe zaščite iz člena 13 Uredbe (EU) št. 1151/2012 uporaba imena „Liliputas“, če bo registrirano, lahko pomenila, da poljski proizvajalci sira ne bi mogli uporabljati izraza „Liliput“. |
| --- | --- |

(16)

Izraz „Liliput“ je fonetično podoben izrazu „Liliputas“, ki se registrira. Obe imeni izvirata iz majhnosti sira. Čeprav je sir „Liliputas“ proizvod z izrazito posebnimi lastnostmi, značilnostmi in slovesom, pa je sir „Liliput“ v določenih vidikih podoben siru „Liliputas“. Glede na podobnost imen in videza proizvodov bi zaradi uporabe zaščite iz člena 13 Uredbe (EU) št. 1151/2012 uporaba imena „Liliputas“, če bo registrirano, lahko pomenila, da poljski proizvajalci sira ne bi mogli uporabljati izraza „Liliput“.

| (17) | Dokazi kažejo, da namen rabe izraza „Liliput“ ni bil izkoristiti sloves imena „Liliputas“. Potrošniki niso bili ali niso mogli biti zavedeni glede pravega porekla proizvodov. Dejansko imata proizvoda ločena trga, na katerih sta dobro znana in pravilno prepoznana. Iz teh razlogov, in ker je bilo dokazano, da se je označba „Liliput“ zakonito uporabljala na podlagi stalne in poštene rabe že najmanj 25 let, preden je bil pri Komisiji vložen zahtevek za registracijo imena „Liliputas“, bi bilo zaradi pravičnosti in tradicionalne rabe treba odobriti maksimalno prehodno obdobje iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(17)

Dokazi kažejo, da namen rabe izraza „Liliput“ ni bil izkoristiti sloves imena „Liliputas“. Potrošniki niso bili ali niso mogli biti zavedeni glede pravega porekla proizvodov. Dejansko imata proizvoda ločena trga, na katerih sta dobro znana in pravilno prepoznana. Iz teh razlogov, in ker je bilo dokazano, da se je označba „Liliput“ zakonito uporabljala na podlagi stalne in poštene rabe že najmanj 25 let, preden je bil pri Komisiji vložen zahtevek za registracijo imena „Liliputas“, bi bilo zaradi pravičnosti in tradicionalne rabe treba odobriti maksimalno prehodno obdobje iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| (18) | Iz te ugotovitve ne izhaja, da uporaba izraza „Liliput“ postane nezakonita. V skladu s členom 41(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 velja, da če je ob upoštevanju vseh ustreznih dejavnikov in zlasti obstoječega stanja na področjih potrošnje in zadevnih nacionalnih pravnih aktov ali pravnih aktov Unije mogoče ugotoviti, da je izraz „Liliput“ postal generičen, potem registracija imena „Liliputas“ ne vpliva na uporabo tega imena. |
| --- | --- |

(18)

Iz te ugotovitve ne izhaja, da uporaba izraza „Liliput“ postane nezakonita. V skladu s členom 41(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 velja, da če je ob upoštevanju vseh ustreznih dejavnikov in zlasti obstoječega stanja na področjih potrošnje in zadevnih nacionalnih pravnih aktov ali pravnih aktov Unije mogoče ugotoviti, da je izraz „Liliput“ postal generičen, potem registracija imena „Liliputas“ ne vpliva na uporabo tega imena.

| (19) | Blagovne znamke, ki vsebujejo izraz „Liliput“ in so bile prijavljene, registrirane ali z uporabo v dobri veri potrjene na ozemlju Unije pred zahtevkom za registracijo sira „Liliputas“ kot zaščitene geografske označbe, se lahko v skladu s členom 14(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 še naprej uporabljajo in obnavljajo za ta proizvod, če so sicer izpolnjene splošne zahteve iz zakonodaje o blagovnih znamkah. |
| --- | --- |

(19)

Blagovne znamke, ki vsebujejo izraz „Liliput“ in so bile prijavljene, registrirane ali z uporabo v dobri veri potrjene na ozemlju Unije pred zahtevkom za registracijo sira „Liliputas“ kot zaščitene geografske označbe, se lahko v skladu s členom 14(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 še naprej uporabljajo in obnavljajo za ta proizvod, če so sicer izpolnjene splošne zahteve iz zakonodaje o blagovnih znamkah.

| (20) | Glede na navedeno bi bilo treba ime „Liliputas“ vpisati v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb. |
| --- | --- |

(20)

Glede na navedeno bi bilo treba ime „Liliputas“ vpisati v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb.

| (21) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov – |
| --- | --- |

(21)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Liliputas“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prve alinee opredeljuje proizvod iz skupine 1.3 Siri iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Izraz „Liliput“ se lahko uporablja za označbo sira, ki ne ustreza specifikaciji za sir „Liliputas“, za obdobje petnajstih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL C 170, 15.6.2013, str. 46.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 25.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/294

z dne 24. februarja 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | EG | 169,3 |
| IL | 81,7 |
| MA | 91,9 |
| TR | 116,8 |
| ZZ | 114,9 |
| 0707 00 05 | TR | 187,1 |
| ZZ | 187,1 |
| 0709 93 10 | MA | 140,7 |
| TR | 215,2 |
| ZZ | 178,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,9 |
| IL | 72,3 |
| MA | 47,6 |
| TN | 50,8 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 20 10 | IL | 132,4 |
| MA | 96,3 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 80,3 |
| IL | 151,7 |
| JM | 118,2 |
| MA | 101,6 |
| TR | 85,4 |
| US | 143,7 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 50 10 | EG | 41,5 |
| TR | 51,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | BR | 69,5 |
| CL | 95,2 |
| MK | 29,8 |
| US | 151,4 |
| ZZ | 86,5 |
| 0808 30 90 | CL | 155,9 |
| CN | 99,9 |
| US | 122,7 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 117,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

EG

169,3

IL

81,7

MA

91,9

TR

116,8

ZZ

114,9

0707 00 05

TR

187,1

ZZ

187,1

0709 93 10

MA

140,7

TR

215,2

ZZ

178,0

0805 10 20

EG

45,9

IL

72,3

MA

47,6

TN

50,8

TR

68,9

ZZ

57,1

0805 20 10

IL

132,4

MA

96,3

ZZ

114,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

80,3

IL

151,7

JM

118,2

MA

101,6

TR

85,4

US

143,7

ZZ

113,5

0805 50 10

EG

41,5

TR

51,6

ZZ

46,6

0808 10 80

BR

69,5

CL

95,2

MK

29,8

US

151,4

ZZ

86,5

0808 30 90

CL

155,9

CN

99,9

US

122,7

ZA

92,9

ZZ

117,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 25.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/11

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/295

z dne 24. februarja 2015

o odobritvi učinkovitega alternatorja MELCO GXi kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1) in zlasti člena 12(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dobavitelj Mitsubishi Electric Corporation (v nadaljnjem besedilu: MELCO), ki ga v Uniji zastopa Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj), je 24. junija 2014 vložil prošnjo za odobritev učinkovitega alternatorja MELCO GXi kot inovativne tehnologije. Popolnost prošnje je bila ocenjena v skladu s členom 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 725/2011 (2). Komisija je ugotovila, da v izvirniku prošnje manjkajo nekateri pomembni podatki, in vlagatelja pozvala, naj prošnjo dopolni. Komisija je popolne informacije prejela 10. julija 2014, dan zatem pa je začela ocenjevati prošnjo. |
| --- | --- |

(1)

Dobavitelj Mitsubishi Electric Corporation (v nadaljnjem besedilu: MELCO), ki ga v Uniji zastopa Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj), je 24. junija 2014 vložil prošnjo za odobritev učinkovitega alternatorja MELCO GXi kot inovativne tehnologije. Popolnost prošnje je bila ocenjena v skladu s členom 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 725/2011 (2). Komisija je ugotovila, da v izvirniku prošnje manjkajo nekateri pomembni podatki, in vlagatelja pozvala, naj prošnjo dopolni. Komisija je popolne informacije prejela 10. julija 2014, dan zatem pa je začela ocenjevati prošnjo.

| (2) | Prošnja, ki je bila ocenjena v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009, Izvedbeno uredbo (EU) št. 725/2011 in tehničnimi smernicami za pripravo prošenj za odobritev inovativnih tehnologij v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 (v nadaljnjem besedilu: tehnične smernice) (3), je štela za popolno. |
| --- | --- |

(2)

Prošnja, ki je bila ocenjena v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 443/2009, Izvedbeno uredbo (EU) št. 725/2011 in tehničnimi smernicami za pripravo prošenj za odobritev inovativnih tehnologij v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 (v nadaljnjem besedilu: tehnične smernice) (3), je štela za popolno.

| (3) | Prošnja se nanaša na učinkoviti alternator MELCO GXi, za tokovne razrede 130 A do 250 A. Alternator je visoko učinkovit, kot je določeno v skladu s pristopom VDA, opisanim v točki 5.1.2 Priloge I k tehničnim smernicam. Navedeni pristop se sklicuje na metodologijo preskušanja, določeno v mednarodnem standardu ISO 8854:2012 (4). Vlagateljev alternator ima povečano učinkovitost v primerjavi z osnovnim alternatorjem, saj zmanjša naslednje tri izgube: izgubo usmernika z uporabo nove diode z majhno izgubo energije; izgubo v železu statorja z uporabo tankega in visokokakovostnega elektromagnetnega jedra statorja iz jekla ter izgubo v bakru statorja z uporabo statorja z zelo visokim faktorjem polnjenja in osne hladilne konstrukcije. |
| --- | --- |

(3)

Prošnja se nanaša na učinkoviti alternator MELCO GXi, za tokovne razrede 130 A do 250 A. Alternator je visoko učinkovit, kot je določeno v skladu s pristopom VDA, opisanim v točki 5.1.2 Priloge I k tehničnim smernicam. Navedeni pristop se sklicuje na metodologijo preskušanja, določeno v mednarodnem standardu ISO 8854:2012 (4). Vlagateljev alternator ima povečano učinkovitost v primerjavi z osnovnim alternatorjem, saj zmanjša naslednje tri izgube: izgubo usmernika z uporabo nove diode z majhno izgubo energije; izgubo v železu statorja z uporabo tankega in visokokakovostnega elektromagnetnega jedra statorja iz jekla ter izgubo v bakru statorja z uporabo statorja z zelo visokim faktorjem polnjenja in osne hladilne konstrukcije.

| (4) | Komisija ugotavlja, da informacije iz prošnje dokazujejo, da so pogoji in merila iz člena 12 Izvedbene uredbe (ES) št. 443/2009 ter členov 2 in 4 Uredbe (EU) št. 725/2011 izpolnjeni. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ugotavlja, da informacije iz prošnje dokazujejo, da so pogoji in merila iz člena 12 Izvedbene uredbe (ES) št. 443/2009 ter členov 2 in 4 Uredbe (EU) št. 725/2011 izpolnjeni.

| (5) | Vlagatelj je dokazal, da tip visoko učinkovitega alternatorja, kot je opisan v navedeni prošnji, ni presegel 3 % novih osebnih vozil, registriranih v referenčnem letu 2009. |
| --- | --- |

(5)

Vlagatelj je dokazal, da tip visoko učinkovitega alternatorja, kot je opisan v navedeni prošnji, ni presegel 3 % novih osebnih vozil, registriranih v referenčnem letu 2009.

| (6) | Za določitev prihranka emisij CO2, ki ga bo omogočila inovativna tehnologija, ko bo vgrajena v vozilo, je treba opredeliti osnovno vozilo, s katerim bi bilo treba primerjati učinkovitost vozila, opremljenega z inovativno tehnologijo, kot je določeno v členih 5 in 8 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011. Komisija ugotavlja, da je za ustrezno osnovno tehnologijo primerno šteti alternator s 67-odstotnim izkoristkom, če se inovativna tehnologija vgradi v nov tip vozila. Če se učinkoviti alternator MELCO GXi vgradi v obstoječ tip vozila, bi morala biti osnovna tehnologija alternator najnovejše različice tipa, ki je na voljo na trgu. |
| --- | --- |

(6)

Za določitev prihranka emisij CO2, ki ga bo omogočila inovativna tehnologija, ko bo vgrajena v vozilo, je treba opredeliti osnovno vozilo, s katerim bi bilo treba primerjati učinkovitost vozila, opremljenega z inovativno tehnologijo, kot je določeno v členih 5 in 8 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011. Komisija ugotavlja, da je za ustrezno osnovno tehnologijo primerno šteti alternator s 67-odstotnim izkoristkom, če se inovativna tehnologija vgradi v nov tip vozila. Če se učinkoviti alternator MELCO GXi vgradi v obstoječ tip vozila, bi morala biti osnovna tehnologija alternator najnovejše različice tipa, ki je na voljo na trgu.

| (7) | Vlagatelj je zagotovil metodologijo preskušanja zmanjšanja emisij CO2, ki vključuje formule, ki so skladne s formulami iz tehničnih smernic za poenostavljeni pristop glede učinkovitih alternatorjev. Komisija meni, da se bodo z metodologijo preskušanja zagotovili preverljivi, ponovljivi in primerljivi rezultati ter da se bodo realno prikazale koristi inovativne tehnologije v zvezi z emisijami CO2 s pomembno statistično značilnostjo v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011. |
| --- | --- |

(7)

Vlagatelj je zagotovil metodologijo preskušanja zmanjšanja emisij CO2, ki vključuje formule, ki so skladne s formulami iz tehničnih smernic za poenostavljeni pristop glede učinkovitih alternatorjev. Komisija meni, da se bodo z metodologijo preskušanja zagotovili preverljivi, ponovljivi in primerljivi rezultati ter da se bodo realno prikazale koristi inovativne tehnologije v zvezi z emisijami CO2 s pomembno statistično značilnostjo v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011.

| (8) | Vlagatelj je zagotovil metodologijo preskušanja zmanjšanja emisij CO2, ki vključuje formule, ki temeljijo na tehničnih smernicah v zvezi z učinkovitimi alternatorji. Komisija ugotavlja, da so preskusna metodologija vlagatelja in formule za izračun prihrankov emisij CO2 v vseh pogledih enake metodologiji, ki je opredeljena v Prilogi k Izvedbenemu sklepu 2013/341/EU (5). Zaradi tega Komisija meni, da bi bilo treba metodologijo, določeno v Izvedbenem sklepu 2013/341/EU, uporabiti za določitev zmanjšanj emisij CO2 zaradi uporabe učinkovitega alternatorja MELCO GXi. |
| --- | --- |

(8)

Vlagatelj je zagotovil metodologijo preskušanja zmanjšanja emisij CO2, ki vključuje formule, ki temeljijo na tehničnih smernicah v zvezi z učinkovitimi alternatorji. Komisija ugotavlja, da so preskusna metodologija vlagatelja in formule za izračun prihrankov emisij CO2 v vseh pogledih enake metodologiji, ki je opredeljena v Prilogi k Izvedbenemu sklepu 2013/341/EU (5). Zaradi tega Komisija meni, da bi bilo treba metodologijo, določeno v Izvedbenem sklepu 2013/341/EU, uporabiti za določitev zmanjšanj emisij CO2 zaradi uporabe učinkovitega alternatorja MELCO GXi.

| (9) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je vlagatelj zadovoljivo dokazal, da je inovativna tehnologija dosegla zmanjšanje emisij za najmanj 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(9)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je vlagatelj zadovoljivo dokazal, da je inovativna tehnologija dosegla zmanjšanje emisij za najmanj 1 g CO2/km.

| (10) | Komisija ugotavlja, da bi bil lahko prihranek zaradi inovativne tehnologije delno prikazan v okviru standardnega preskusnega cikla, zato bi bilo treba končni skupni prihranek, ki se certificira, določiti v skladu z drugim pododstavkom člena 8(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011. |
| --- | --- |

(10)

Komisija ugotavlja, da bi bil lahko prihranek zaradi inovativne tehnologije delno prikazan v okviru standardnega preskusnega cikla, zato bi bilo treba končni skupni prihranek, ki se certificira, določiti v skladu z drugim pododstavkom člena 8(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011.

| (11) | Komisija ugotavlja, da je poročilo o preverjanju pripravila družba UTAC (Groupe UTAC CERAM) ter da so v poročilu potrjene ugotovitve, navedene v prošnji. |
| --- | --- |

(11)

Komisija ugotavlja, da je poročilo o preverjanju pripravila družba UTAC (Groupe UTAC CERAM) ter da so v poročilu potrjene ugotovitve, navedene v prošnji.

| (12) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da odobritvi zadevne inovativne tehnologije ni treba ugovarjati. |
| --- | --- |

(12)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da odobritvi zadevne inovativne tehnologije ni treba ugovarjati.

| (13) | Za namene določanja splošne kode ekološke inovacije, ki se uporablja v zadevnih homologacijskih dokumentih v skladu s prilogami I, VIII in IX k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi bilo treba določiti posamično kodo, ki se uporablja za inovativno tehnologijo, odobreno s tem sklepom. |
| --- | --- |

(13)

Za namene določanja splošne kode ekološke inovacije, ki se uporablja v zadevnih homologacijskih dokumentih v skladu s prilogami I, VIII in IX k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi bilo treba določiti posamično kodo, ki se uporablja za inovativno tehnologijo, odobreno s tem sklepom.

| (14) | Vsak proizvajalec, ki želi izkoristiti ugodnosti, povezane z zmanjšanjem njegovih povprečnih specifičnih emisij CO2, da bi dosegel svoje ciljne specifične emisije s prihranki CO2 zaradi uporabe inovativne tehnologije, odobrene s tem sklepom, bi se moral v vlogi za pridobitev certifikata o ES-homologaciji za zadevna vozila v skladu s členom 11(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 sklicevati na ta sklep – |
| --- | --- |

(14)

Vsak proizvajalec, ki želi izkoristiti ugodnosti, povezane z zmanjšanjem njegovih povprečnih specifičnih emisij CO2, da bi dosegel svoje ciljne specifične emisije s prihranki CO2 zaradi uporabe inovativne tehnologije, odobrene s tem sklepom, bi se moral v vlogi za pridobitev certifikata o ES-homologaciji za zadevna vozila v skladu s členom 11(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 sklicevati na ta sklep –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Učinkoviti alternator Mitsubishi Electric Corporation GXi, ki povečano učinkovitost doseže z zmanjšanjem treh različnih izgub in je namenjen uporabi v vozilih kategorije M1, se odobri kot inovativna tehnologija v smislu člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009.

2.   Zmanjšanje emisij CO2 zaradi uporabe alternatorja iz odstavka 1 se določi z metodologijo iz Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/341/EU.

3.   V skladu z drugim pododstavkom člena 11(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 se lahko zmanjšanje emisij CO2, določeno v skladu z odstavkom 2 tega člena, certificira in vpiše v certifikat o skladnosti in zadevno homologacijsko dokumentacijo, ki sta opredeljena v prilogah I, VIII in IX k Direktivi 2007/46/ES, samo če so zmanjšanja enaka mejni vrednosti iz člena 9(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 ali večja.

4.   Posamezna koda ekološke inovacije, ki jo je treba vnesti v homologacijsko dokumentacijo, ki se uporablja za inovativno tehnologijo, odobreno s tem sklepom, je „12“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 24. februarja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 140, 5.6.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 725/2011 z dne 25. julija 2011 o uvedbi postopka za odobritev in certificiranje inovativnih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 194, 26.7.2011, str. 19).

2

2

(3)  http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf

3

(4)  ISO 8854. Cestna vozila – Alternatorji z regulatorji – Preskusne metode in splošne zahteve. Referenčna številka ISO 8854:2012(E).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/341/EU z dne 27. junija 2013 o odobritvi alternatorja Valeo Efficient Generation Alternator kot inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 179, 29.6.2013, str. 98).

5

2

(6)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

6

---

| 25.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/14

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/296

z dne 24. februarja 2015

o določitvi postopkovne ureditve za sodelovanje med državami članicami na področju elektronske identifikacije v skladu s členom 12(7) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (1) in zlasti člena 12(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sodelovanje med državami članicami na področju interoperabilnosti in varnosti shem elektronske identifikacije je nujno za spodbujanje visoke ravni zaupanja in varnosti, ki ustreza stopnji tveganja pri takih shemah. |
| --- | --- |

(1)

Sodelovanje med državami članicami na področju interoperabilnosti in varnosti shem elektronske identifikacije je nujno za spodbujanje visoke ravni zaupanja in varnosti, ki ustreza stopnji tveganja pri takih shemah.

| (2) | Člen 7(g) Uredbe (EU) št. 910/2014 od držav članic priglasiteljic zahteva, da drugim državam članicam zagotovijo opis navedene sheme šest mesecev vnaprej, da lahko države članice sodelujejo na način, opisan v členu 12(5) Uredbe (EU) št. 910/2014. |
| --- | --- |

(2)

Člen 7(g) Uredbe (EU) št. 910/2014 od držav članic priglasiteljic zahteva, da drugim državam članicam zagotovijo opis navedene sheme šest mesecev vnaprej, da lahko države članice sodelujejo na način, opisan v členu 12(5) Uredbe (EU) št. 910/2014.

| (3) | Za sodelovanje med državami članicami so potrebni poenostavljeni postopki. Interoperabilnosti in varnosti shem elektronske identifikacije ni mogoče doseči s postopki, ki se izvajajo v različnih jezikih. Uporaba angleškega jezika pri sodelovanju naj bi olajšala doseganje interoperabilnosti in varnosti shem elektronske identifikacije, vendar pa prevod že obstoječe dokumentacije ne bi smel povzročiti nesorazmernega bremena. |
| --- | --- |

(3)

Za sodelovanje med državami članicami so potrebni poenostavljeni postopki. Interoperabilnosti in varnosti shem elektronske identifikacije ni mogoče doseči s postopki, ki se izvajajo v različnih jezikih. Uporaba angleškega jezika pri sodelovanju naj bi olajšala doseganje interoperabilnosti in varnosti shem elektronske identifikacije, vendar pa prevod že obstoječe dokumentacije ne bi smel povzročiti nesorazmernega bremena.

| (4) | Različne elemente sheme elektronske identifikacije upravljajo različni organi ali telesa v državah članicah. Da se omogoči učinkovito sodelovanje in poenostavijo upravni postopki, je potrebno zagotoviti, da ima vsaka država članica enotno kontaktno točko, prek katere so dosegljivi njeni pristojni organi in telesa. |
| --- | --- |

(4)

Različne elemente sheme elektronske identifikacije upravljajo različni organi ali telesa v državah članicah. Da se omogoči učinkovito sodelovanje in poenostavijo upravni postopki, je potrebno zagotoviti, da ima vsaka država članica enotno kontaktno točko, prek katere so dosegljivi njeni pristojni organi in telesa.

| (5) | Izmenjava informacij, izkušenj in dobre prakse med državami članicami olajša razvoj shem elektronske identifikacije in služi kot orodje za doseganje tehnične interoperabilnosti. Potreba po takšnem sodelovanju je še posebej upravičena, kadar se nanaša na prilagoditve že priglašenih shem elektronske identifikacije, spremembe shem elektronske identifikacije, o katerih so bile državam članicam predložene informacije pred priglasitvijo, ali kadar pride do pomembnega razvoja ali dogodkov, ki lahko vplivajo na interoperabilnost ali varnost shem elektronske identifikacije. Države članice bi morale imeti na voljo tudi sredstva, da zahtevajo takšne informacije o interoperabilnosti in varnosti shem elektronske identifikacije od drugih držav članic. |
| --- | --- |

(5)

Izmenjava informacij, izkušenj in dobre prakse med državami članicami olajša razvoj shem elektronske identifikacije in služi kot orodje za doseganje tehnične interoperabilnosti. Potreba po takšnem sodelovanju je še posebej upravičena, kadar se nanaša na prilagoditve že priglašenih shem elektronske identifikacije, spremembe shem elektronske identifikacije, o katerih so bile državam članicam predložene informacije pred priglasitvijo, ali kadar pride do pomembnega razvoja ali dogodkov, ki lahko vplivajo na interoperabilnost ali varnost shem elektronske identifikacije. Države članice bi morale imeti na voljo tudi sredstva, da zahtevajo takšne informacije o interoperabilnosti in varnosti shem elektronske identifikacije od drugih držav članic.

| (6) | Medsebojni strokovni pregled shem elektronske identifikacije bi bilo treba obravnavati kot proces vzajemnega učenja, ki prispeva k vzpostavitvi zaupanja med državami članicami in zagotavlja interoperabilnost in varnost priglašenih shem elektronske identifikacije. Zato morajo države članice priglasiteljice predložiti dovolj informacij o svojih shemah elektronske identifikacije. Prav tako pa je treba upoštevati, da morajo države članice nekatere informacije ohranjati zaupne, kadar je to nujno potrebno za varnost. |
| --- | --- |

(6)

Medsebojni strokovni pregled shem elektronske identifikacije bi bilo treba obravnavati kot proces vzajemnega učenja, ki prispeva k vzpostavitvi zaupanja med državami članicami in zagotavlja interoperabilnost in varnost priglašenih shem elektronske identifikacije. Zato morajo države članice priglasiteljice predložiti dovolj informacij o svojih shemah elektronske identifikacije. Prav tako pa je treba upoštevati, da morajo države članice nekatere informacije ohranjati zaupne, kadar je to nujno potrebno za varnost.

| (7) | Za zagotovitev, da je postopek medsebojnega strokovnega pregleda stroškovno učinkovit, prinaša jasne in prepričljive rezultate in po nepotrebnem ne obremenjuje držav članic, bi morale države članice skupaj izvesti en sam medsebojni strokovni pregled. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev, da je postopek medsebojnega strokovnega pregleda stroškovno učinkovit, prinaša jasne in prepričljive rezultate in po nepotrebnem ne obremenjuje držav članic, bi morale države članice skupaj izvesti en sam medsebojni strokovni pregled.

| (8) | Države članice bi morale pri sodelovanju v zadevah v zvezi s shemami elektronske identifikacije, pa tudi pri izvajanju medsebojnih strokovnih pregledov, upoštevati ocene neodvisnih tretjih strani, če so na voljo. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi morale pri sodelovanju v zadevah v zvezi s shemami elektronske identifikacije, pa tudi pri izvajanju medsebojnih strokovnih pregledov, upoštevati ocene neodvisnih tretjih strani, če so na voljo.

| (9) | Da bi olajšali postopkovno ureditev za doseganje ciljev iz člena 12(5) in (6) Uredbe (EU) št. 910/2014, bi bilo treba vzpostaviti mrežo za sodelovanje. S tem bi se zagotovila vzpostavitev foruma, ki lahko vključuje vse države članice in jih na formaliziran način pritegne k sodelovanju glede praktičnih vidikov vzdrževanja interoperabilnostnega okvira. |
| --- | --- |

(9)

Da bi olajšali postopkovno ureditev za doseganje ciljev iz člena 12(5) in (6) Uredbe (EU) št. 910/2014, bi bilo treba vzpostaviti mrežo za sodelovanje. S tem bi se zagotovila vzpostavitev foruma, ki lahko vključuje vse države članice in jih na formaliziran način pritegne k sodelovanju glede praktičnih vidikov vzdrževanja interoperabilnostnega okvira.

| (10) | Mreža za sodelovanje bi morala preučiti osnutke obrazcev za priglasitev, ki so jih predložile države članice v skladu s členom 7(g) Uredbe (EU) št. 910/2014, in izdati mnenja, ki zagotavljajo podatke o skladnosti v njih opisanih shem z zahtevami iz členov 7, 8(1) in (2) ter 12(1) navedene uredbe in izvedbenim aktom iz člena 8(3) navedene uredbe. Člen 9(1)(e) Uredbe (EU) št. 910/2014 določa, da morajo države članice priglasiteljice opisati, kako priglašena shema elektronske identifikacije izpolnjuje zahteve interoperabilnosti v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. 910/2014. Zlasti bi morale države članice upoštevati mnenja mreže za sodelovanje pri pripravi na izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 9(1)(e) Uredbe (EU) št. 910/2014, namreč Komisiji opisati, kako priglašena shema elektronske identifikacije izpolnjuje zahteve interoperabilnosti v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. 910/2014. |
| --- | --- |

(10)

Mreža za sodelovanje bi morala preučiti osnutke obrazcev za priglasitev, ki so jih predložile države članice v skladu s členom 7(g) Uredbe (EU) št. 910/2014, in izdati mnenja, ki zagotavljajo podatke o skladnosti v njih opisanih shem z zahtevami iz členov 7, 8(1) in (2) ter 12(1) navedene uredbe in izvedbenim aktom iz člena 8(3) navedene uredbe. Člen 9(1)(e) Uredbe (EU) št. 910/2014 določa, da morajo države članice priglasiteljice opisati, kako priglašena shema elektronske identifikacije izpolnjuje zahteve interoperabilnosti v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. 910/2014. Zlasti bi morale države članice upoštevati mnenja mreže za sodelovanje pri pripravi na izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 9(1)(e) Uredbe (EU) št. 910/2014, namreč Komisiji opisati, kako priglašena shema elektronske identifikacije izpolnjuje zahteve interoperabilnosti v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. 910/2014.

| (11) | Vse strani, ki so vključene v priglasitev, bi morale upoštevati mnenje mreže za sodelovanje kot smernice za celoten postopek sodelovanja, priglasitve in zagotavljanja interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(11)

Vse strani, ki so vključene v priglasitev, bi morale upoštevati mnenje mreže za sodelovanje kot smernice za celoten postopek sodelovanja, priglasitve in zagotavljanja interoperabilnosti.

| (12) | Da bi se zagotovila učinkovitost postopka medsebojnih strokovnih pregledov, ki se izvajajo na podlagi tega sklepa, je primerno, da mreža za sodelovanje pripravi smernice za države članice. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se zagotovila učinkovitost postopka medsebojnih strokovnih pregledov, ki se izvajajo na podlagi tega sklepa, je primerno, da mreža za sodelovanje pripravi smernice za države članice.

| (13) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 48 Uredbe (EU) št. 910/2014 – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 48 Uredbe (EU) št. 910/2014 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Cilj

V skladu s členom 12(7) uredbe ta sklep določa postopkovno ureditev za lažje sodelovanje med državami članicami, kar je potrebno za zagotovitev interoperabilnosti in varnosti shem elektronske identifikacije, o katerih države članice nameravajo uradno obvestiti ali so že uradno obvestile Komisijo. Ureditev se nanaša zlasti na:

| (a) | izmenjavo informacij, izkušenj in dobrih praks v zvezi s shemami elektronske identifikacije in pregledom zadevnega razvoja v sektorju elektronske identifikacije, kot je določeno v poglavju II; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo informacij, izkušenj in dobrih praks v zvezi s shemami elektronske identifikacije in pregledom zadevnega razvoja v sektorju elektronske identifikacije, kot je določeno v poglavju II;

| (b) | medsebojni strokovni pregled shem elektronske identifikacije, kot je določeno v poglavju III; ter |
| --- | --- |

(b)

medsebojni strokovni pregled shem elektronske identifikacije, kot je določeno v poglavju III; ter

| (c) | sodelovanje prek mreže za sodelovanje, kot je določeno v poglavju IV. |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje prek mreže za sodelovanje, kot je določeno v poglavju IV.

Člen 2

Jezik sodelovanja

1.   Razen če se zadevne države članice ne dogovorijo drugače, je jezik sodelovanja angleščina.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 države članice niso dolžne prevesti dokazil iz člena 10(2), če bi to povzročilo nerazumno breme.

Člen 3

Enotne kontaktne točke

1.   Za namene sodelovanja med državami članicami v skladu s členom 12(5) in (6) Uredbe (EU) št. 910/2014 vsaka država članica določi enotno kontaktno točko.

2.   Vsaka država članica drugim državam članicam in Komisiji sporoči informacije o enotni kontaktni točki. Komisija na spletu objavi seznam enotnih kontaktnih točk.

POGLAVJE II

IZMENJAVA INFORMACIJ, IZKUŠENJ IN DOBRIH PRAKS

Člen 4

Izmenjava informacij, izkušenj in dobrih praks

1.   Države članice si medsebojno izmenjujejo informacije, izkušnje in dobre prakse v zvezi s shemami elektronske identifikacije.

2.   Vsaka država članica ustrezno obvesti druge države članice, če uvede katere koli od naslednjih sprememb, razvojnih novosti ali prilagoditev, ki so povezani z interoperabilnostjo ali ravnmi zanesljivosti sheme:

| (a) | razvoj ali prilagoditve svojih že priglašenih shem elektronske identifikacije, kadar se ne zahteva priglasitev v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 910/2014; |
| --- | --- |

(a)

razvoj ali prilagoditve svojih že priglašenih shem elektronske identifikacije, kadar se ne zahteva priglasitev v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 910/2014;

| (b) | spremembe, razvoj ali prilagoditve opisa sheme elektronske identifikacije, ki se predloži v skladu s členom 7(g) Uredbe (EU) št. 910/2014, če je do njih prišlo pred priglasitvijo. |
| --- | --- |

(b)

spremembe, razvoj ali prilagoditve opisa sheme elektronske identifikacije, ki se predloži v skladu s členom 7(g) Uredbe (EU) št. 910/2014, če je do njih prišlo pred priglasitvijo.

3.   Če država članica ugotovi kakršen koli pomemben razvoj ali dogodek, ki ni povezan z njeno priglašeno shemo elektronske identifikacije, a bi lahko vplival na varnost drugih priglašenih shem elektronske identifikacije, o tem obvesti druge države članice.

Člen 5

Zahteva po informacijah o interoperabilnosti in varnosti

1.   Če država članica meni, da je za zagotovitev interoperabilnosti shem elektronske identifikacije potrebnih več informacij, ki jih država članica, ki priglasi shemo elektronske identifikacije, še ni zagotovila, lahko take informacije od nje zahteva. Država članica priglasiteljica zagotovi te informacije, razen če:

| (a) | takih informacij nima in bi pridobitev teh informacij povzročila nerazumno upravno breme; |
| --- | --- |

(a)

takih informacij nima in bi pridobitev teh informacij povzročila nerazumno upravno breme;

| (b) | se take informacije nanašajo na vprašanja javne ali nacionalne varnosti; |
| --- | --- |

(b)

se take informacije nanašajo na vprašanja javne ali nacionalne varnosti;

| (c) | se take informacije nanašajo na vprašanja poslovnih ali poklicnih skrivnosti ali skrivnosti podjetij. |
| --- | --- |

(c)

se take informacije nanašajo na vprašanja poslovnih ali poklicnih skrivnosti ali skrivnosti podjetij.

2.   Za izboljšanje varnosti shem elektronske identifikacije lahko država članica, ki dvomi v varnost že priglašene sheme ali sheme, ki je v postopku priglasitve, zahteva informacije o tem. Država članica, ki je prejela tako zahtevo, mora nato vsem državam članicam zagotoviti ustrezne informacije, potrebne za ugotovitev, ali je prišlo do kršitve varnosti iz člena 10 Uredbe (EU) št. 910/2014, ali za ugotovitev, ali obstaja dejanska nevarnost, da bi do take kršitve lahko prišlo, razen če:

| (a) | takih informacij nima in bi pridobitev teh informacij povzročila nerazumno upravno breme; |
| --- | --- |

(a)

takih informacij nima in bi pridobitev teh informacij povzročila nerazumno upravno breme;

| (b) | se take informacije nanašajo na vprašanja javne ali nacionalne varnosti; |
| --- | --- |

(b)

se take informacije nanašajo na vprašanja javne ali nacionalne varnosti;

| (c) | se take informacije nanašajo na vprašanja poslovnih ali poklicnih skrivnosti ali skrivnosti podjetij. |
| --- | --- |

(c)

se take informacije nanašajo na vprašanja poslovnih ali poklicnih skrivnosti ali skrivnosti podjetij.

Člen 6

Izmenjava informacij prek enotnih kontaktnih točk

Države članice si izmenjujejo informacije v skladu s členoma 4 in 5 prek enotnih kontaktnih točk in brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo zahtevane ustrezne informacije.

POGLAVJE III

MEDSEBOJNI STROKOVNI PREGLED

Člen 7

Načela

1.   Medsebojni strokovni pregled je mehanizem za sodelovanje med državami članicami, zasnovan tako, da se zagotovi interoperabilnost in varnost priglašenih shem elektronske identifikacije.

2.   Sodelovanje držav članic pri medsebojnem strokovnem pregledu je prostovoljno. Država članica, katere shemo elektronske identifikacije je treba strokovno pregledati, ne sme zavrniti sodelovanja katere koli države članice v postopku medsebojnega strokovnega pregleda.

3.   Vsaka država članica, vključena v postopek medsebojnega strokovnega pregleda, krije stroške lastne udeležbe v tem postopku.

4.   Vse informacije, pridobljene v okviru postopka medsebojnega strokovnega pregleda, se uporabljajo izključno v ta namen. Predstavniki držav članic, ki izvajajo medsebojni strokovni pregled, tretjim stranem ne razkrijejo nobenih občutljivih ali zaupnih informacij, pridobljenih pri medsebojnem strokovnem pregledu.

5.   Države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu, razkrijejo vsa morebitna nasprotja interesov, ki jih morda imajo predstavniki, ki so jih imenovale za sodelovanje v dejavnostih medsebojnega strokovnega pregleda.

Člen 8

Začetek postopka medsebojnega strokovnega pregleda

1.   Postopek medsebojnega strokovnega pregleda se lahko opravi na enega od naslednjih načinov:

| (a) | država članica zahteva, da se za njene sheme elektronske identifikacije opravi medsebojni strokovni pregled; |
| --- | --- |

(a)

država članica zahteva, da se za njene sheme elektronske identifikacije opravi medsebojni strokovni pregled;

| (b) | država članica ali države članice izrazijo željo za medsebojni strokovni pregled sheme elektronske identifikacije druge države članice. V svoji zahtevi navedejo razloge, zakaj želijo izvesti medsebojni strokovni pregled, in pojasnijo, kako bi ta prispeval k interoperabilnosti ali varnosti shem elektronske identifikacije držav članic. |
| --- | --- |

(b)

država članica ali države članice izrazijo željo za medsebojni strokovni pregled sheme elektronske identifikacije druge države članice. V svoji zahtevi navedejo razloge, zakaj želijo izvesti medsebojni strokovni pregled, in pojasnijo, kako bi ta prispeval k interoperabilnosti ali varnosti shem elektronske identifikacije držav članic.

2.   Zahteva iz odstavka 1 se sporoči mreži za sodelovanje v skladu z odstavkom 3. Vsaka država članica, ki želi sodelovati v medsebojnem strokovnem pregledu, o tem v roku enega meseca obvesti mrežo za sodelovanje.

3.   Država članica, katere shemo elektronske identifikacije je treba strokovno pregledati, mreži za sodelovanje predloži naslednje informacije:

| (a) | shemo elektronske identifikacije za medsebojni strokovni pregled; |
| --- | --- |

(a)

shemo elektronske identifikacije za medsebojni strokovni pregled;

| (b) | države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu; |
| --- | --- |

(b)

države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu;

| (c) | časovni razpored za predložitev pričakovanega rezultata mreži za sodelovanje; ter |
| --- | --- |

(c)

časovni razpored za predložitev pričakovanega rezultata mreži za sodelovanje; ter

| (d) | podrobnosti o izvedbi medsebojnega strokovnega pregleda v skladu s členom 9(2). |
| --- | --- |

(d)

podrobnosti o izvedbi medsebojnega strokovnega pregleda v skladu s členom 9(2).

4.   Shema elektronske identifikacije v dveh letih od zaključenega medsebojnega strokovnega pregleda ne sme biti ponovno strokovno pregledana, razen če mreža za sodelovanje določi drugače.

Člen 9

Priprava za medsebojni strokovni pregled

1.   Države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu, državi članici, katere shema elektronske identifikacije je v postopku medsebojnega strokovnega pregleda, zagotovijo imena in kontaktne podatke svojih predstavnikov, ki izvajajo medsebojni strokovni pregled, v 2 tednih po tem, ko so države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu, sporočile, da nameravajo sodelovati v tem pregledu v skladu s členom 8(2). Država članica, katere shema elektronske identifikacije je v postopku medsebojnega strokovnega pregleda, lahko zavrne sodelovanje katerega koli predstavnika v primeru nasprotja interesov.

2.   Ob upoštevanju smernic, ki jih je pripravila mreža za sodelovanje, se država članica, katere shema elektronske identifikacije je v postopku medsebojnega strokovnega pregleda, in države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu, dogovorijo o:

| (a) | obsegu in ureditvi medsebojnega strokovnega pregleda na podlagi področja uporabe člena 7(g) ali člena 9(1) Uredbe (EU) št. 910/2014 in zanimanja, ki so ga v začetni fazi izrazile države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu; |
| --- | --- |

(a)

obsegu in ureditvi medsebojnega strokovnega pregleda na podlagi področja uporabe člena 7(g) ali člena 9(1) Uredbe (EU) št. 910/2014 in zanimanja, ki so ga v začetni fazi izrazile države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu;

| (b) | časovnem načrtu dejavnosti medsebojnega strokovnega pregleda z določitvijo končnega roka, ki ne sme biti daljši kot 3 mesece po tem, ko so države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu, predložile imena in kontaktne podatke svojih predstavnikov v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(b)

časovnem načrtu dejavnosti medsebojnega strokovnega pregleda z določitvijo končnega roka, ki ne sme biti daljši kot 3 mesece po tem, ko so države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu, predložile imena in kontaktne podatke svojih predstavnikov v skladu z odstavkom 1;

| (c) | drugih organizacijskih ureditvah, ki se nanašajo na postopek medsebojnega strokovnega pregleda.
  Država članica, katere shema elektronske identifikacije je v postopku medsebojnega strokovnega pregleda, mrežo za sodelovanje obvesti o dogovoru. |
| --- | --- |

(c)

drugih organizacijskih ureditvah, ki se nanašajo na postopek medsebojnega strokovnega pregleda.

Država članica, katere shema elektronske identifikacije je v postopku medsebojnega strokovnega pregleda, mrežo za sodelovanje obvesti o dogovoru.

Člen 10

Medsebojni strokovni pregledi

1.   Sodelujoče države članice skupaj opravijo medsebojni strokovni pregled. Predstavniki držav članic med sabo izberejo enega predstavnika za usklajevanje medsebojnega strokovnega pregleda.

2.   Država članica, katere shema elektronske identifikacije je v postopku medsebojnega strokovnega pregleda, državam članicam, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu, predloži obrazec za priglasitev, predložen Komisiji, ali opis sheme v skladu s členom 7(g) Uredbe (EU) št. 910/2014, če zadevna shema elektronske identifikacije še ni bila priglašena. Predložijo se tudi vsa dokazila in ustrezne dodatne informacije.

3.   Medsebojni strokovni pregled lahko med drugim vključuje eno od naslednjih ureditev:

| (a) | oceno ustrezne dokumentacije, |
| --- | --- |

(a)

oceno ustrezne dokumentacije,

| (b) | pregled postopkov, |
| --- | --- |

(b)

pregled postopkov,

| (c) | tehnične seminarje in |
| --- | --- |

(c)

tehnične seminarje in

| (d) | upoštevanje ocene neodvisnih tretjih strani. |
| --- | --- |

(d)

upoštevanje ocene neodvisnih tretjih strani.

4.   Države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu, lahko zahtevajo dodatno dokumentacijo v zvezi s priglasitvijo. Država članica, katere shema elektronske identifikacije je v postopku medsebojnega strokovnega pregleda, zagotovi take informacije, razen če:

| (a) | nima takih informacij in bi pridobitev teh informacij povzročila nerazumno upravno breme; |
| --- | --- |

(a)

nima takih informacij in bi pridobitev teh informacij povzročila nerazumno upravno breme;

| (b) | se take informacije nanašajo na vprašanja javne ali nacionalne varnosti; |
| --- | --- |

(b)

se take informacije nanašajo na vprašanja javne ali nacionalne varnosti;

| (c) | se take informacije nanašajo na vprašanja poslovnih ali poklicnih skrivnosti ali skrivnosti podjetij. |
| --- | --- |

(c)

se take informacije nanašajo na vprašanja poslovnih ali poklicnih skrivnosti ali skrivnosti podjetij.

Člen 11

Rezultat medsebojnega strokovnega pregleda

Države članice, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu, v roku enega meseca po koncu postopka medsebojnega strokovnega pregleda pripravijo in predložijo poročilo za mrežo za sodelovanje. Člani mreže za sodelovanje lahko zahtevajo dodatne informacije ali pojasnila od države članice, katere shema elektronske identifikacije je bila strokovno pregledana, ali od držav članic, ki sodelujejo v medsebojnem strokovnem pregledu.

POGLAVJE IV

MREŽA ZA SODELOVANJE

Člen 12

Vzpostavitev in metode dela

Vzpostavi se mreža za spodbujanje sodelovanja v skladu s členom 12(5) in (6) Uredbe (EU) št. 910/2014 (v nadaljnjem besedilu: mreža za sodelovanje). Mreža za sodelovanje opravlja svoje delo s kombinacijo srečanj in pisnega postopka.

Člen 13

Osnutek obrazca za priglasitev

Kadar država članica priglasiteljica predloži opis svoje sheme elektronske identifikacije v skladu s členom 7(g) Uredbe (EU) št. 910/2014, predloži mreži za sodelovanje ustrezno izpolnjen osnutek obrazca za priglasitev in vso potrebno spremno dokumentacijo, kakor je določeno v členu 9(1) Uredbe (EU) št. 910/2014 in v izvedbenem aktu iz člena 9(5) Uredbe (EU) št. 910/2014.

Člen 14

Naloge

Mreža za sodelovanje je pooblaščena za:

| (a) | olajšanje sodelovanja z izmenjavo informacij med državami članicami pri vzpostavitvi in delovanju interoperabilnostnega okvira v skladu s členom 12(5) in (6) Uredbe (EU) št. 910/2014; |
| --- | --- |

(a)

olajšanje sodelovanja z izmenjavo informacij med državami članicami pri vzpostavitvi in delovanju interoperabilnostnega okvira v skladu s členom 12(5) in (6) Uredbe (EU) št. 910/2014;

| (b) | vzpostavitev metod za učinkovito izmenjavo informacij o vseh vprašanjih v zvezi z elektronsko identifikacijo; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev metod za učinkovito izmenjavo informacij o vseh vprašanjih v zvezi z elektronsko identifikacijo;

| (c) | pregled ustreznega razvoja v sektorju elektronske identifikacije in za razpravo ter razvijanje dobre prakse glede interoperabilnosti in varnosti shem elektronske identifikacije; |
| --- | --- |

(c)

pregled ustreznega razvoja v sektorju elektronske identifikacije in za razpravo ter razvijanje dobre prakse glede interoperabilnosti in varnosti shem elektronske identifikacije;

| (d) | sprejemanje mnenj o razvoju v zvezi z interoperabilnostnim okvirom iz člena 12(2) do (4) Uredbe (EU) št. 910/2014; |
| --- | --- |

(d)

sprejemanje mnenj o razvoju v zvezi z interoperabilnostnim okvirom iz člena 12(2) do (4) Uredbe (EU) št. 910/2014;

| (e) | sprejemanje mnenj o razvoju v zvezi z minimalnimi tehničnimi specifikacijami, standardi in postopki glede ravni zanesljivosti, določenih v izvedbenem aktu, sprejetem v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 910/2014, in smernicah, ki spremljajo navedeni izvedbeni akt; |
| --- | --- |

(e)

sprejemanje mnenj o razvoju v zvezi z minimalnimi tehničnimi specifikacijami, standardi in postopki glede ravni zanesljivosti, določenih v izvedbenem aktu, sprejetem v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 910/2014, in smernicah, ki spremljajo navedeni izvedbeni akt;

| (f) | sprejemanje smernic o obsegu medsebojnega strokovnega pregleda in njegovi ureditvi; |
| --- | --- |

(f)

sprejemanje smernic o obsegu medsebojnega strokovnega pregleda in njegovi ureditvi;

| (g) | pregled rezultatov medsebojnih strokovnih pregledov v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(g)

pregled rezultatov medsebojnih strokovnih pregledov v skladu s členom 11;

| (h) | pregled izpolnjenega osnutka obrazca za priglasitev; |
| --- | --- |

(h)

pregled izpolnjenega osnutka obrazca za priglasitev;

| (i) | sprejetje mnenj o tem, kako shema elektronske identifikacije, ki jo je treba priglasiti in katere opis je bil predložen v skladu s členom 7(g) Uredbe (EU) št. 910/2014, izpolnjuje zahteve iz členov 7, 8(1) in (2) ter 12(1) navedene uredbe in izvedbenega akta iz člena 8(3) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(i)

sprejetje mnenj o tem, kako shema elektronske identifikacije, ki jo je treba priglasiti in katere opis je bil predložen v skladu s členom 7(g) Uredbe (EU) št. 910/2014, izpolnjuje zahteve iz členov 7, 8(1) in (2) ter 12(1) navedene uredbe in izvedbenega akta iz člena 8(3) navedene uredbe.

Člen 15

Članstvo

1.   Države članice in države Evropskega gospodarskega prostora so članice mreže za sodelovanje.

2.   Predsednik poziva predstavnike držav pristopnic, da se od dneva podpisa pristopne pogodbe udeležijo srečanj mreže za sodelovanje kot opazovalci.

3.   Po posvetovanju z mrežo za sodelovanje lahko predsednik k priložnostnemu sodelovanju pri delu mreže ali podskupine povabi strokovnjake, ki niso člani mreže za sodelovanje, a imajo posebno strokovno znanje s področja na dnevnem redu. Poleg tega lahko predsednik po posvetovanju z mrežo za sodelovanje podeli status opazovalca posameznikom in organizacijam.

Člen 16

Delovanje

1.   Srečanjem mreže za sodelovanje predseduje Komisija.

2.   Po dogovoru s Komisijo lahko mreža za sodelovanje ustanovi podskupine za preučitev posebnih vprašanj na podlagi mandata, ki ga določi mreža za sodelovanje. Te podskupine prenehajo obstajati takoj, ko zaključijo svoj mandat.

3.   Člani mreže za sodelovanje ter povabljeni strokovnjaki in opazovalci spoštujejo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti, določene v Pogodbah in njihovih izvedbenih pravilih, ter Pravilnik Komisije o varnosti v zvezi z zaščito tajnih podatkov EU iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (2). Če teh obveznosti ne spoštujejo, lahko Komisija sprejme vse potrebne ukrepe.

4.   Mreža za sodelovanje se sestaja v prostorih Komisije. Komisija zagotovi tajniške storitve.

5.   Mreža za sodelovanje na posebnem spletnem mestu objavi svoja mnenja, sprejeta v skladu s členom 14(i). Če tako mnenje vsebuje zaupne informacije, mreža za sodelovanje za namene take objave sprejme tudi različico navedenega mnenja, ki ni zaupna.

6.   Mreža za sodelovanje sprejme svoj poslovnik z navadno večino svojih članov.

Člen 17

Stroški srečanj

1.   Komisija sodelujočih pri dejavnostih mreže za sodelovanje ne plačuje za njihove storitve.

2.   Komisija pa lahko udeležencem srečanj mreže za sodelovanje povrne potne stroške. Povračilo se izplača v skladu z veljavnimi določbami Komisije v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, dodeljenih službam Komisije v okviru letnega postopka razporeditve sredstev.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 24. februarja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 257, 28.8.2014, str. 73.

1

(2)  Sklep Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega Poslovnika (UL L 317, 3.12.2001, str. 1).

2

---

| 25.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/21

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/297

z dne 15. decembra 2014

o spremembi Sklepa ECB/2010/23 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2014/56)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 32.2. in člena 32.7. Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep ECB/2010/23 (1) vzpostavlja mehanizem za združevanje in razporejanje denarnih prihodkov, ki izvirajo iz operacij denarne politike. |
| --- | --- |

(1)

Sklep ECB/2010/23 (1) vzpostavlja mehanizem za združevanje in razporejanje denarnih prihodkov, ki izvirajo iz operacij denarne politike.

| (2) | V skladu s Sklepom ECB/2014/40 (2) in Sklepom ECB/2014/45 (3) morajo biti sredstva za posebno označitev prilagojena tako, da se upošteva znesek realiziranih dobičkov in izgub iz kakršne koli odprodaje vrednostnih papirjev v imetju za namene denarne politike, in sicer v obdobju od odprodaje do naslednjega konca četrtletja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s Sklepom ECB/2014/40 (2) in Sklepom ECB/2014/45 (3) morajo biti sredstva za posebno označitev prilagojena tako, da se upošteva znesek realiziranih dobičkov in izgub iz kakršne koli odprodaje vrednostnih papirjev v imetju za namene denarne politike, in sicer v obdobju od odprodaje do naslednjega konca četrtletja.

| (3) | Ob upoštevanju, da so obračunane obresti za operacije denarne politike z zapadlostjo enega leta ali več združene pred zbiranjem ob koncu operacije, je v skladu s prilogama I in II k Sklepu ECB/2010/23 potrebna prilagoditev izračuna obveznostne osnove in sredstev za posebno označitev. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju, da so obračunane obresti za operacije denarne politike z zapadlostjo enega leta ali več združene pred zbiranjem ob koncu operacije, je v skladu s prilogama I in II k Sklepu ECB/2010/23 potrebna prilagoditev izračuna obveznostne osnove in sredstev za posebno označitev.

| (4) | Sklep ECB/2010/23 je treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep ECB/2010/23 je treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprememba

Prilogi I in II Sklepa ECB/2010/23 se nadomestita z besedilom, določenim v prilogah I oziroma II k temu sklepu.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 31. decembra 2014.

V Frankfurtu na Majni, 15. decembra 2014

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Sklep ECB/2010/23 z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (UL L 35, 9.2.2011, str. 17).

1

(2)  Sklep ECB/2014/40 z dne 15. oktobra 2014 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (UL L 335, 22.11.2014, str. 22).

2

(3)  Sklep (EU) 2015/5 Evropske centralne banke z dne 19. novembra 2014 o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ECB/2014/45) (UL L 1, 6.1.2015, str. 4).

3

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

SESTAVA OBVEZNOSTNE OSNOVE

| A. | Obveznostna osnova vključuje, z izključitvijo vseh drugih postavk:






  1. | Bankovce v obtoku
  Za potrebe te priloge za vsako NCB, ki vstopi v Eurosistem, v letu prehoda na eurogotovino ‚bankovci v obtoku‘:






  (a) | vključujejo bankovce, ki jih izda NCB in so denominirani v njeni nacionalni denarni enoti; in |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Obveznostna osnova vključuje, z izključitvijo vseh drugih postavk:

1.

Bankovce v obtoku

Za potrebe te priloge za vsako NCB, ki vstopi v Eurosistem, v letu prehoda na eurogotovino ‚bankovci v obtoku‘:

(a)

vključujejo bankovce, ki jih izda NCB in so denominirani v njeni nacionalni denarni enoti; in

| (b) | se morajo znižati za vrednost neobrestovanih posojil, ki se nanašajo na preddobavljene eurobankovce, ki še niso bili knjiženi v breme (del postavke sredstev 6 v HBS). |
| --- | --- |

(b)

se morajo znižati za vrednost neobrestovanih posojil, ki se nanašajo na preddobavljene eurobankovce, ki še niso bili knjiženi v breme (del postavke sredstev 6 v HBS).

Po upoštevnem letu prehoda na eurogotovino pomenijo ‚bankovci v obtoku‘ za vsako NCB bankovce, denominirane v eurih, vsi drugi bankovci pa so izključeni.

Če je datum prehoda na eurogotovino dan, ko je sistem TARGET2 zaprt, je obveznost NCB, ki izhaja iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino, del obveznostne osnove (kot del korespondenčnih računov v postavki obveznosti 10.4 v HBS), dokler obveznost ne postane del obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2.

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike in denominirane v eurih, kar vključuje vse naslednje:






  (a) | tekoče račune, vključno z obveznimi rezervami v skladu s členom 19.1 Statuta ESCB (postavka obveznosti 2.1 v HBS); |
| --- | --- | --- |

2.

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike in denominirane v eurih, kar vključuje vse naslednje:

(a)

tekoče račune, vključno z obveznimi rezervami v skladu s členom 19.1 Statuta ESCB (postavka obveznosti 2.1 v HBS);

| (b) | zneske v depozitu v okviru Eurosistemove odprte ponudbe mejnega depozita (postavka obveznosti 2.2 v HBS); |
| --- | --- |

(b)

zneske v depozitu v okviru Eurosistemove odprte ponudbe mejnega depozita (postavka obveznosti 2.2 v HBS);

| (c) | vezane depozite (postavka obveznosti 2.3 v HBS); |
| --- | --- |

(c)

vezane depozite (postavka obveznosti 2.3 v HBS);

| (d) | obveznosti iz naslova povratnih operacij finega uravnavanja (postavka obveznosti 2.4 v HBS); |
| --- | --- |

(d)

obveznosti iz naslova povratnih operacij finega uravnavanja (postavka obveznosti 2.4 v HBS);

| (e) | depozite v povezavi s pozivi h kritju (postavka obveznosti 2.5 v HBS). |
| --- | --- |

(e)

depozite v povezavi s pozivi h kritju (postavka obveznosti 2.5 v HBS).

| 3. | Depozitne obveznosti do nasprotnih strank Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, ki so bile prerazvrščene iz postavke obveznosti 2.1 v HBS. |
| --- | --- |

3.

Depozitne obveznosti do nasprotnih strank Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, ki so bile prerazvrščene iz postavke obveznosti 2.1 v HBS.

| 4. | Obveznosti NCB znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz izdaje dolžniških certifikatov ECB v skladu s poglavjem 3.3 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 (1) (postavka obveznosti 10.2 v HBS). |
| --- | --- |

4.

Obveznosti NCB znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz izdaje dolžniških certifikatov ECB v skladu s poglavjem 3.3 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 (1) (postavka obveznosti 10.2 v HBS).

| 5. | Neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno z obveznostmi, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke obveznosti 10.3 v HBS). |
| --- | --- |

5.

Neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno z obveznostmi, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke obveznosti 10.3 v HBS).

| 6. | Neto obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke obveznosti 10.4 v HBS). |
| --- | --- |

6.

Neto obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke obveznosti 10.4 v HBS).

| 7. | Obračunane obresti, ki jih vsaka NCB evidentira ob koncu četrtletja za obveznosti denarne politike z zapadlostjo enega leta ali več (del postavke obveznosti 12.2 v HBS). |
| --- | --- |

7.

Obračunane obresti, ki jih vsaka NCB evidentira ob koncu četrtletja za obveznosti denarne politike z zapadlostjo enega leta ali več (del postavke obveznosti 12.2 v HBS).

| B. | Znesek obveznostne osnove se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Znesek obveznostne osnove se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2010/20.

---

(1)  Smernica ECB/2011/14 Evropske centralne banke z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (UL L 331, 14.12.2011, str. 1).“

1

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

SREDSTVA ZA POSEBNO OZNAČITEV

| A. | Sredstva za posebno označitev vključujejo, z izključitvijo vseh drugih postavk:






  1. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih (postavka sredstev 5 v HBS). |
| --- | --- | --- |

A.

Sredstva za posebno označitev vključujejo, z izključitvijo vseh drugih postavk:

1.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih (postavka sredstev 5 v HBS).

| 2. | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike (del postavke sredstev 7.1 v HBS). |
| --- | --- |

2.

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike (del postavke sredstev 7.1 v HBS).

| 3. | Terjatve znotraj Eurosistema, enakovredne prenosu deviznih rezerv razen zlata na ECB v skladu s členom 30 Statuta ESCB (del postavke sredstev 9.2 v HBS). |
| --- | --- |

3.

Terjatve znotraj Eurosistema, enakovredne prenosu deviznih rezerv razen zlata na ECB v skladu s členom 30 Statuta ESCB (del postavke sredstev 9.2 v HBS).

| 4. | Neto terjatve znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s terjatvami, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke sredstev 9.4 v HBS). |
| --- | --- |

4.

Neto terjatve znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s terjatvami, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke sredstev 9.4 v HBS).

| 5. | Neto terjatve znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke sredstev 9.5 v HBS). |
| --- | --- |

5.

Neto terjatve znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke sredstev 9.5 v HBS).

| 6. | Zlato, vključno s terjatvami v zvezi z zlatom, prenesenim na ECB, v znesku, ki dovoljuje vsaki NCB, da posebej označi del svojega zlata, ki ustreza delu celotne količine zlata, ki ga posebej označijo vse NCB, glede na njen delež v ključu vpisanega kapitala (postavka sredstev 1 in del postavke sredstev 9.2 v HBS).
  Za potrebe tega sklepa se zlato vrednoti na podlagi cene zlata v eurih za unčo z dne 31. decembra 2002. |
| --- | --- |

6.

Zlato, vključno s terjatvami v zvezi z zlatom, prenesenim na ECB, v znesku, ki dovoljuje vsaki NCB, da posebej označi del svojega zlata, ki ustreza delu celotne količine zlata, ki ga posebej označijo vse NCB, glede na njen delež v ključu vpisanega kapitala (postavka sredstev 1 in del postavke sredstev 9.2 v HBS).

Za potrebe tega sklepa se zlato vrednoti na podlagi cene zlata v eurih za unčo z dne 31. decembra 2002.

| 7. | Terjatve, ki izhajajo iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino (do datuma prehoda na eurogotovino del postavke sredstev 4.1 v HBS, po tem pa del korespondenčnih računov v postavki sredstev 9.5 v HBS), vendar le, dokler takšne terjatve ne postanejo del terjatev znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2. |
| --- | --- |

7.

Terjatve, ki izhajajo iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino (do datuma prehoda na eurogotovino del postavke sredstev 4.1 v HBS, po tem pa del korespondenčnih računov v postavki sredstev 9.5 v HBS), vendar le, dokler takšne terjatve ne postanejo del terjatev znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2.

| 8. | Neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnjenih obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v okviru kreditnih operacij Eurosistema, in/ali finančno premoženje ali terjatve (v razmerju do tretjih oseb), prisvojene oziroma pridobljene v okviru unovčenja zavarovanja, ki so ga zagotovile nasprotne stranke Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, v okviru kreditnih operacij Eurosistema, prerazvrščene iz postavke sredstev 5 v HBS (del postavke sredstev 11.6 v HBS). |
| --- | --- |

8.

Neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnjenih obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v okviru kreditnih operacij Eurosistema, in/ali finančno premoženje ali terjatve (v razmerju do tretjih oseb), prisvojene oziroma pridobljene v okviru unovčenja zavarovanja, ki so ga zagotovile nasprotne stranke Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, v okviru kreditnih operacij Eurosistema, prerazvrščene iz postavke sredstev 5 v HBS (del postavke sredstev 11.6 v HBS).

| 9. | Obračunane obresti, ki jih vsaka NCB evidentira ob koncu četrtletja za sredstva denarne politike z zapadlostjo enega leta ali več (del postavke sredstev 11.5 v HBS). |
| --- | --- |

9.

Obračunane obresti, ki jih vsaka NCB evidentira ob koncu četrtletja za sredstva denarne politike z zapadlostjo enega leta ali več (del postavke sredstev 11.5 v HBS).

| B. | Vrednost sredstev za posebno označitev se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2010/20.“ |
| --- | --- |

B.

Vrednost sredstev za posebno označitev se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2010/20.“

---

| 25.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/24

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/298

z dne 15. decembra 2014

o vmesni razdelitvi prihodka Evropske centralne banke (ECB/2014/57)

(prenovitev)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 33 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep ECB/2010/24 (1) določa način, kako Evropska centralna banka (ECB) med nacionalne centralne banke razdeli: (a) svoj prihodek iz naslova eurokovancev v obtoku, ki nastane v vsakem poslovnem letu, in (b) svoj prihodek iz naslova vrednostnih papirjev, kupljenih po programu v zvezi s trgi vrednostnih papirjev (SMP), ki nastane v vsakem poslovnem letu. |
| --- | --- |

(1)

Sklep ECB/2010/24 (1) določa način, kako Evropska centralna banka (ECB) med nacionalne centralne banke razdeli: (a) svoj prihodek iz naslova eurokovancev v obtoku, ki nastane v vsakem poslovnem letu, in (b) svoj prihodek iz naslova vrednostnih papirjev, kupljenih po programu v zvezi s trgi vrednostnih papirjev (SMP), ki nastane v vsakem poslovnem letu.

| (2) | Sklep ECB/2010/24 je treba spremeniti, da bi se upoštevala vmesna razdelitev prihodka ECB iz naslova nakupov kritih obveznic in listinjenih vrednostnih papirjev, izvedenih v skladu s Sklepom ECB/2014/40 (2) in Sklepom ECB/2014/45 (3). Zato je treba sklep zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(2)

Sklep ECB/2010/24 je treba spremeniti, da bi se upoštevala vmesna razdelitev prihodka ECB iz naslova nakupov kritih obveznic in listinjenih vrednostnih papirjev, izvedenih v skladu s Sklepom ECB/2014/40 (2) in Sklepom ECB/2014/45 (3). Zato je treba sklep zaradi jasnosti prenoviti.

| (3) | Sklep ECB/2010/29 (4) določa razdelitev eurobankovcev v obtoku med nacionalne centralne banke sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Po členu 4 Sklepa ECB/2010/29 in Prilogi k navedenemu sklepu je ECB dodeljeno 8 % skupne vrednosti eurobankovcev v obtoku. ECB ima za vrednost, enako vrednosti eurobankovcev, ki jih izda, terjatve znotraj Eurosistema do NCB sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala. |
| --- | --- |

(3)

Sklep ECB/2010/29 (4) določa razdelitev eurobankovcev v obtoku med nacionalne centralne banke sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Po členu 4 Sklepa ECB/2010/29 in Prilogi k navedenemu sklepu je ECB dodeljeno 8 % skupne vrednosti eurobankovcev v obtoku. ECB ima za vrednost, enako vrednosti eurobankovcev, ki jih izda, terjatve znotraj Eurosistema do NCB sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala.

| (4) | Po členu 2(2) Sklepa ECB/2010/23 (5) se saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku obrestujejo po referenčni obrestni meri. Po členu 2(3) Sklepa ECB/2010/23 se te obresti poravnajo s plačili prek sistema TARGET2. |
| --- | --- |

(4)

Po členu 2(2) Sklepa ECB/2010/23 (5) se saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku obrestujejo po referenčni obrestni meri. Po členu 2(3) Sklepa ECB/2010/23 se te obresti poravnajo s plačili prek sistema TARGET2.

| (5) | Uvodna izjava 7 Sklepa ECB/2010/23 določa, da bi se prihodek, ki ga ECB ustvarja zaradi obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do nacionalnih centralnih bank v zvezi z njenim deležem eurobankovcev v obtoku, načeloma moral razdeliti med nacionalne centralne banke v skladu s sklepi Sveta ECB, sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala v istem poslovnem letu, v katerem nastane. |
| --- | --- |

(5)

Uvodna izjava 7 Sklepa ECB/2010/23 določa, da bi se prihodek, ki ga ECB ustvarja zaradi obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do nacionalnih centralnih bank v zvezi z njenim deležem eurobankovcev v obtoku, načeloma moral razdeliti med nacionalne centralne banke v skladu s sklepi Sveta ECB, sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala v istem poslovnem letu, v katerem nastane.

| (6) | Na enak način bi se moral prihodek ECB iz naslova nakupa vrednostnih papirjev po SMP, tretjega programa nakupa kritih obveznic (v nadaljnjem besedilu: CBPP3) in programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ABSPP) načeloma razdeliti med nacionalne centralne banke sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala v istem poslovnem letu, v katerem nastane. |
| --- | --- |

(6)

Na enak način bi se moral prihodek ECB iz naslova nakupa vrednostnih papirjev po SMP, tretjega programa nakupa kritih obveznic (v nadaljnjem besedilu: CBPP3) in programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ABSPP) načeloma razdeliti med nacionalne centralne banke sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala v istem poslovnem letu, v katerem nastane.

| (7) | Pri razdelitvi prihodka ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku in prihodka ECB iz naslova vrednostnih papirjev, kupljenih po SMP, CBPP3 in ABSPP, bi morala ECB upoštevati oceno svojega finančnega rezultata za to leto, v kateri je ustrezno vključena potreba po razporeditvi sredstev v rezervacije za tveganje deviznega tečaja, obrestno in kreditno tveganje ter tveganje cene zlata ter razpoložljivost rezervacij, ki se lahko sprostijo za pokritje predvidenih odhodkov. |
| --- | --- |

(7)

Pri razdelitvi prihodka ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku in prihodka ECB iz naslova vrednostnih papirjev, kupljenih po SMP, CBPP3 in ABSPP, bi morala ECB upoštevati oceno svojega finančnega rezultata za to leto, v kateri je ustrezno vključena potreba po razporeditvi sredstev v rezervacije za tveganje deviznega tečaja, obrestno in kreditno tveganje ter tveganje cene zlata ter razpoložljivost rezervacij, ki se lahko sprostijo za pokritje predvidenih odhodkov.

| (8) | Pri ugotavljanju zneska čistega dobička ECB, ki se prenese v splošni rezervni sklad v skladu s členom 33.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB), bi moral Svet ECB upoštevati, da je treba vsak del tega dobička, ki ustreza prihodku iz naslova eurobankovcev v obtoku in prihodku iz naslova vrednostnih papirjev, kupljenih po SMP, CBPP3 in ABSPP, v celoti razdeliti med nacionalne centralne banke – |
| --- | --- |

(8)

Pri ugotavljanju zneska čistega dobička ECB, ki se prenese v splošni rezervni sklad v skladu s členom 33.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB), bi moral Svet ECB upoštevati, da je treba vsak del tega dobička, ki ustreza prihodku iz naslova eurobankovcev v obtoku in prihodku iz naslova vrednostnih papirjev, kupljenih po SMP, CBPP3 in ABSPP, v celoti razdeliti med nacionalne centralne banke –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tem sklepu:

| (a) | „NCB“ oziroma „nacionalna centralna banka“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro; |
| --- | --- |

(a)

„NCB“ oziroma „nacionalna centralna banka“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

| (b) | „saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomenijo terjatve in obveznosti, ki nastajajo med posamezno NCB in ECB ter med posamezno NCB in drugimi NCB zaradi uporabe člena 4 Sklepa ECB/2010/29; |
| --- | --- |

(b)

„saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomenijo terjatve in obveznosti, ki nastajajo med posamezno NCB in ECB ter med posamezno NCB in drugimi NCB zaradi uporabe člena 4 Sklepa ECB/2010/29;

| (c) | „prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomeni prihodek, ki ga ECB ustvarja zaradi obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do nacionalnih centralnih bank v zvezi z njenim deležem eurobankovcev v obtoku zaradi uporabe člena 2 Sklepa ECB/2010/23; |
| --- | --- |

(c)

„prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomeni prihodek, ki ga ECB ustvarja zaradi obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do nacionalnih centralnih bank v zvezi z njenim deležem eurobankovcev v obtoku zaradi uporabe člena 2 Sklepa ECB/2010/23;

| (d) | „prihodek ECB iz naslova vrednostnih papirjev“ pomeni neto prihodek iz naslova nakupov ECB (i) vrednostnih papirjev po SMP v skladu s Sklepom ECB/2010/5 (6), (ii) kritih obveznic po CBPP3 v skladu s Sklepom ECB/2014/40 in (iii) listinjenih vrednostnih papirjev po ABSPP v skladu s Sklepom ECB/2014/45. |
| --- | --- |

(d)

„prihodek ECB iz naslova vrednostnih papirjev“ pomeni neto prihodek iz naslova nakupov ECB (i) vrednostnih papirjev po SMP v skladu s Sklepom ECB/2010/5 (6), (ii) kritih obveznic po CBPP3 v skladu s Sklepom ECB/2014/40 in (iii) listinjenih vrednostnih papirjev po ABSPP v skladu s Sklepom ECB/2014/45.

Člen 2

Vmesna razdelitev prihodka ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku in prihodka ECB iz naslova vrednostnih papirjev

1.   Prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku in prihodek ECB iz naslova vrednostnih papirjev v celoti zapadeta v plačilo nacionalnim centralnim bankam v istem poslovnem letu, v katerem nastaneta, in se razdelita med NCB sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v vpisanem kapitalu ECB.

2.   Če Svet ECB ne odloči drugače, ECB med nacionalne centralne banke razdeli svoj prihodek iz naslova eurobankovcev v obtoku in svoj prihodek iz naslova vrednostnih papirjev, ki nastaneta v vsakem poslovnem letu, na zadnji delovni dan v januarju naslednjega leta.

3.   Znesek prihodka ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku se lahko v skladu s sklepom Sveta ECB na podlagi Statuta ESCB zmanjša glede na stroške, ki jih ima ECB v zvezi z izdajo in obdelavo eurobankovcev.

Člen 3

Odstopanje od člena 2

Z odstopanjem od člena 2 Svet ECB pred koncem poslovnega leta odloči, ali se prihodek ECB iz navedenega člena v celoti ali delno zadrži v obsegu, ki je potreben za to, da znesek razdeljenega prihodka ne preseže čistega dobička ECB za tisto leto. Taka odločitev se sprejme, kadar Svet ECB na podlagi obrazložene ocene, ki jo pripravi Izvršilni odbor, pričakuje, da bo ECB imela skupno letno izgubo ali da bo ustvarila letni čisti dobiček, ki bo manjši od ocenjenega zneska njenega prihodka iz člena 2. Svet ECB lahko pred koncem poslovnega leta odloči, da se prihodek ECB iz navedenega člena v celoti ali delno prenese v rezervacije za tveganje deviznega tečaja, obrestno in kreditno tveganje ter tveganje cene zlata.

Člen 4

Začetek veljavnosti in razveljavitev

1.   Ta sklep začne veljati 31. decembra 2014.

2.   Sklep ECB/2010/14 se razveljavi z učinkom od 31. decembra 2014.

3.   Sklicevanja na Sklep ECB/2010/24 se štejejo za sklicevanja na ta sklep.

V Frankfurtu na Majni, 15. decembra 2014

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Sklep ECB/2010/24 z dne 25. novembra 2010 o vmesni razdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku in iz naslova vrednostnih papirjev, kupljenih po programu v zvezi s trgi vrednostnih papirjev (UL L 6, 11.1.2011, str. 35).

1

(2)  Sklep ECB/2014/40 z dne 15. oktobra 2014 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (UL L 335, 22.11.2014, str. 22).

2

(3)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/5 z dne 19. novembra 2014 o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ECB/2014/45) (UL L 1, 6.1.2015, str. 4).

3

(4)  Sklep ECB/2010/29 z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurokovancev (UL L 35, 9.2.2011, str. 26).

4

(5)  Sklep ECB/2010/23 z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (UL L 35, 9.2.2011, str. 17).

5

(6)  Sklep ECB/2010/5 z dne 14. maja 2010 o vzpostavitvi programa v zvezi s trgi vrednostnih papirjev (UL L 124, 20.5.2010, str. 8).

6

---

| 25.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/27

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/299

z dne 10. februarja 2015

o spremembah Sklepa ECB/2014/34 o ukrepih v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2015/5)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, druge alinee člena 18.1 in druge alinee člena 34.1 Statuta,

ob upoštevanju Smernice ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema.

| (2) | Svet ECB se je z namenom, da spodbudi učinkovitost ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja, 22. januarja 2015 odločil za odpravo 10 bazičnih točk pribitka na obrestno mero v operacijah glavnega refinanciranja za ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, izvedene od marca 2015 do junija 2016. Odprava pribitka odraža znižanje terminskih premij za tržne instrumente financiranja za institucije od najave ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja 5. junija 2014. Odločitev se ne nanaša na obrestno mero, ki se uporablja za prve ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, izvedene septembra in decembra 2014. Ta obrestna mera ostaja nespremenjena, tj. fiksno določena za celotno obdobje trajanja vsake operacije v višini obrestne mere za operacije glavnega refinanciranja, ki bo veljala v času najave avkcije za zadevno ciljno usmerjeno operacijo dolgoročnejšega refinanciranja, povečane za fiksni pribitek 10 bazičnih točk. |
| --- | --- |

(2)

Svet ECB se je z namenom, da spodbudi učinkovitost ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja, 22. januarja 2015 odločil za odpravo 10 bazičnih točk pribitka na obrestno mero v operacijah glavnega refinanciranja za ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, izvedene od marca 2015 do junija 2016. Odprava pribitka odraža znižanje terminskih premij za tržne instrumente financiranja za institucije od najave ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja 5. junija 2014. Odločitev se ne nanaša na obrestno mero, ki se uporablja za prve ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, izvedene septembra in decembra 2014. Ta obrestna mera ostaja nespremenjena, tj. fiksno določena za celotno obdobje trajanja vsake operacije v višini obrestne mere za operacije glavnega refinanciranja, ki bo veljala v času najave avkcije za zadevno ciljno usmerjeno operacijo dolgoročnejšega refinanciranja, povečane za fiksni pribitek 10 bazičnih točk.

| (3) | Poleg tega so potrebni nekateri manjši popravki Sklepa ECB/2014/34 (2). |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega so potrebni nekateri manjši popravki Sklepa ECB/2014/34 (2).

| (4) | Sklep ECB/2014/34 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep ECB/2014/34 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe

Sklep ECB/2014/34 se spremeni:

| 1. | člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  Obresti
  Za ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, izvedene septembra in decembra 2014, je obrestna mera fiksno določena za celotno obdobje trajanja vsake operacije v višini obrestne mere za operacije glavnega refinanciranja, ki velja v času najave avkcije za zadevno ciljno usmerjeno operacijo dolgoročnejšega refinanciranja, povečane za fiksni pribitek 10 bazičnih točk. Za ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, izvedene od marca 2015 do junija 2016, je obrestna mera fiksno določena za celotno obdobje trajanja vsake operacije v višini obrestne mere za operacije glavnega refinanciranja, ki velja v času najave avkcije za zadevno ciljno usmerjeno operacijo dolgoročnejšega refinanciranja.
  Obresti se plačajo za nazaj ob zapadlosti operacije ali ob predčasnem odplačilu, kakor je določeno v členih 6 in 7, kot ustreza.“; |
| --- | --- |

1.

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Obresti

Za ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, izvedene septembra in decembra 2014, je obrestna mera fiksno določena za celotno obdobje trajanja vsake operacije v višini obrestne mere za operacije glavnega refinanciranja, ki velja v času najave avkcije za zadevno ciljno usmerjeno operacijo dolgoročnejšega refinanciranja, povečane za fiksni pribitek 10 bazičnih točk. Za ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, izvedene od marca 2015 do junija 2016, je obrestna mera fiksno določena za celotno obdobje trajanja vsake operacije v višini obrestne mere za operacije glavnega refinanciranja, ki velja v času najave avkcije za zadevno ciljno usmerjeno operacijo dolgoročnejšega refinanciranja.

Obresti se plačajo za nazaj ob zapadlosti operacije ali ob predčasnem odplačilu, kakor je določeno v členih 6 in 7, kot ustreza.“

| 2. | v Prilogi I, odstavek 1 (Izračunavanje zgornjih meja izposoje), se druga tabela nadomesti z naslednjo:








  „K | Mesec ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja | Referenčni mesec dodelitve | CNLk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | marec 2015 | januar 2015 | NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLjanuar 2015 |
| 4 | junij 2015 | april 2015 | NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLapril 2015 |
| 5 | september 2015 | julij 2015 | NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLjulij 2015 |
| 6 | december 2015 | oktober 2015 | NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLoktober 2015 |
| 7 | marec 2016 | januar 2016 | NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLjanuar 2016 |
| 8 | junij 2016 | april 2016 | NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLapril 2016
  “ |

2.

v Prilogi I, odstavek 1 (Izračunavanje zgornjih meja izposoje), se druga tabela nadomesti z naslednjo:

„K

Mesec ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja

Referenčni mesec dodelitve

CNLk

3

marec 2015

januar 2015

NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLjanuar 2015

4

junij 2015

april 2015

NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLapril 2015

5

september 2015

julij 2015

NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLjulij 2015

6

december 2015

oktober 2015

NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLoktober 2015

7

marec 2016

januar 2016

NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLjanuar 2016

8

junij 2016

april 2016

NLmaj 2014 + NLjunij 2014 + ... + NLapril 2016
  “

| 3. | v Prilogi I, odstavek 2 (Izračunavanje obveznih predčasnih odplačil), se formula za „Obvezno predčasno odplačilo v septembru 2016 za udeleženca“ nadomesti z naslednjo:
  „, če“; |
| --- | --- |

3.

v Prilogi I, odstavek 2 (Izračunavanje obveznih predčasnih odplačil), se formula za „Obvezno predčasno odplačilo v septembru 2016 za udeleženca“ nadomesti z naslednjo:

„Formula, čeFormula“

| 4. | tretja opomba v Prilogi I se nadomesti z naslednjo:
  „Pri ciljno usmerjeni operaciji dolgoročnejšega refinanciranja, ki se izvede marca 2015 (k = 3), omejitev znaša C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.“; |
| --- | --- |

4.

tretja opomba v Prilogi I se nadomesti z naslednjo:

„Pri ciljno usmerjeni operaciji dolgoročnejšega refinanciranja, ki se izvede marca 2015 (k = 3), omejitev znaša C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.“

| 5. | četrta opomba v Prilogi II se nadomesti z naslednjo:
  „Sektorska razvrstitev holdinških družb nefinančnih družb iz Uredbe (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32) je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), da bi se odrazile spremembe mednarodnih statističnih standardov. Skladno z Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) so holdinške družbe nefinančnih družb prerazvrščene kot finančne družbe. Poročanje v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja mora načeloma biti skladno z okvirom za poročanje postavk bilance stanja: z učinkom od decembra 2014 podatki ne smejo zajemati holdinških družb, popravke pa je treba ustrezno prenesti.“; |
| --- | --- |

5.

četrta opomba v Prilogi II se nadomesti z naslednjo:

„Sektorska razvrstitev holdinških družb nefinančnih družb iz Uredbe (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32) je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), da bi se odrazile spremembe mednarodnih statističnih standardov. Skladno z Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) so holdinške družbe nefinančnih družb prerazvrščene kot finančne družbe. Poročanje v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja mora načeloma biti skladno z okvirom za poročanje postavk bilance stanja: z učinkom od decembra 2014 podatki ne smejo zajemati holdinških družb, popravke pa je treba ustrezno prenesti.“

| 6. | trinajsta opomba v Prilogi II se nadomesti z naslednjo:
  „Učinke prerazvrstitve holdinških družb nefinančnih družb kot finančnih družb v decembru 2014 je treba evidentirati pod postavko 3.2C.“. |
| --- | --- |

6.

trinajsta opomba v Prilogi II se nadomesti z naslednjo:

„Učinke prerazvrstitve holdinških družb nefinančnih družb kot finančnih družb v decembru 2014 je treba evidentirati pod postavko 3.2C.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 10. februarja 2015.

V Frankfurtu na Majni, 10. februarja 2015

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 331, 14.12.2011, str. 1.

1

(2)  Sklep ECB/2014/34 z dne 29. julija 2014 o ukrepih v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja (UL L 258, 29.8.2014, str. 11).

2

---

| 25.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/29

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/300

z dne 10. februarja 2015

o primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih izdaja ali zanje v celoti jamči Helenska republika (ECB/2015/6)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, člena 18 in druge alinee člena 34.1 Statuta,

ob upoštevanju Smernice ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (1) ter zlasti oddelka 1.6 ter oddelkov 6.3.1, 6.3.2 in 6.4.2 Priloge I k Smernici,

ob upoštevanju Smernice ECB/2014/31 z dne 9. julija 2014 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (2) ter zlasti člena 1(3) in členov 6 in 8 Smernice,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardna merila za ugotavljanje primernosti zavarovanja za potrebe operacij denarne politike Eurosistema so določena v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardna merila za ugotavljanje primernosti zavarovanja za potrebe operacij denarne politike Eurosistema so določena v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14.

| (2) | V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. V skladu z oddelkom 6.3.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 si Eurosistem pridržuje pravico, da na podlagi informacij, ki so zanj relevantne, ugotovi, ali izdaja, izdajatelj, dolžnik ali garant izpolnjujejo njegove zahteve glede visokih bonitetnih standardov. Poleg tega so minimalne zahteve Eurosistema glede pragov kreditne kvalitete opredeljene v pravilih bonitetnega okvira Eurosistema za tržno finančno premoženje, kot je določeno v oddelku 6.3.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. V skladu z oddelkom 6.3.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 si Eurosistem pridržuje pravico, da na podlagi informacij, ki so zanj relevantne, ugotovi, ali izdaja, izdajatelj, dolžnik ali garant izpolnjujejo njegove zahteve glede visokih bonitetnih standardov. Poleg tega so minimalne zahteve Eurosistema glede pragov kreditne kvalitete opredeljene v pravilih bonitetnega okvira Eurosistema za tržno finančno premoženje, kot je določeno v oddelku 6.3.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14.

| (3) | Začasna neuporaba minimalnih zahtev Eurosistema glede pragov kreditne kvalitete, ki se uporabljajo za tržne dolžniške instrumente, ki jih izdaja ali zanje v celoti jamči Helenska republika, kot jo je Svet ECB izvorno določil 6. maja 2010, je bila izjemen in začasen ukrep, ki je temeljil na pozitivni oceni Sveta ECB, da Helenska republika spoštuje program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. Svet ECB je tedaj upošteval, da je Helenska republika sprejela program, ki je bil po mnenju Sveta ECB ustrezen, tako da bodo z vidika upravljanja kreditnega tveganja tržni dolžniški instrumenti, ki jih izdaja ali zanje jamči Helenska republika, ohranili standard kakovosti, ki zadostuje za ohranitev njihove primernosti za zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema, ne glede na katero koli zunanjo bonitetno oceno. Poleg tega je Svet ECB upošteval tudi trdno zavezo grške vlade, da bo v celoti izvedla ta program (3). |
| --- | --- |

(3)

Začasna neuporaba minimalnih zahtev Eurosistema glede pragov kreditne kvalitete, ki se uporabljajo za tržne dolžniške instrumente, ki jih izdaja ali zanje v celoti jamči Helenska republika, kot jo je Svet ECB izvorno določil 6. maja 2010, je bila izjemen in začasen ukrep, ki je temeljil na pozitivni oceni Sveta ECB, da Helenska republika spoštuje program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. Svet ECB je tedaj upošteval, da je Helenska republika sprejela program, ki je bil po mnenju Sveta ECB ustrezen, tako da bodo z vidika upravljanja kreditnega tveganja tržni dolžniški instrumenti, ki jih izdaja ali zanje jamči Helenska republika, ohranili standard kakovosti, ki zadostuje za ohranitev njihove primernosti za zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema, ne glede na katero koli zunanjo bonitetno oceno. Poleg tega je Svet ECB upošteval tudi trdno zavezo grške vlade, da bo v celoti izvedla ta program (3).

| (4) | V skladu s členom 8 Smernice ECB/2014/31 se Eurosistemov prag kreditne kvalitete ne uporablja za tržne dolžniške instrumente, ki so jih izdale ali zanje v celoti jamčijo institucionalne enote centralnih ravni držav članic euroobmočja, kjer poteka program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada, razen če Svet ECB odloči, da zadevna država članica ne spoštuje pogojev finančne podpore in/ali makroekonomskega programa. V skladu s členom 1(3) navedene smernice se Helenska republika za namene člena 6(1) in člena 8 navedene smernice šteje za državo članico euroobmočja, ki spoštuje program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 8 Smernice ECB/2014/31 se Eurosistemov prag kreditne kvalitete ne uporablja za tržne dolžniške instrumente, ki so jih izdale ali zanje v celoti jamčijo institucionalne enote centralnih ravni držav članic euroobmočja, kjer poteka program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada, razen če Svet ECB odloči, da zadevna država članica ne spoštuje pogojev finančne podpore in/ali makroekonomskega programa. V skladu s členom 1(3) navedene smernice se Helenska republika za namene člena 6(1) in člena 8 navedene smernice šteje za državo članico euroobmočja, ki spoštuje program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada.

| (5) | Svet ECB je na podlagi razpoložljivih informacij ocenil, da trenutno ni mogoče šteti, da je pregled programa Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada za Helensko republiko uspešno zaključen. Zato Helenska republika več ne izpolnjuje pogojev programa in posledično tudi niso več izpolnjeni pogoji za začasno neuporabo Eurosistemovega praga kreditne kvalitete v zvezi s takšnimi instrumenti, kot so določeni v členu 8(2) Smernice ECB/2014/31. Zato je Svet ECB odločil, da se Eurosistemov prag kreditne kvalitete uporablja za tržne dolžniške instrumente, ki jih izdaja ali zanje v celoti jamči Helenska republika – |
| --- | --- |

(5)

Svet ECB je na podlagi razpoložljivih informacij ocenil, da trenutno ni mogoče šteti, da je pregled programa Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada za Helensko republiko uspešno zaključen. Zato Helenska republika več ne izpolnjuje pogojev programa in posledično tudi niso več izpolnjeni pogoji za začasno neuporabo Eurosistemovega praga kreditne kvalitete v zvezi s takšnimi instrumenti, kot so določeni v členu 8(2) Smernice ECB/2014/31. Zato je Svet ECB odločil, da se Eurosistemov prag kreditne kvalitete uporablja za tržne dolžniške instrumente, ki jih izdaja ali zanje v celoti jamči Helenska republika –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Primernost tržnih dolžniških instrumentov, ki jih izdaja ali zanje v celoti jamči Helenska republika

1.   Za namene člena 6(1) in člena 8 Smernice ECB/2014/31 se za Helensko republiko ne šteje več, da spoštuje program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada.

2.   Minimalne zahteve Eurosistema glede pragov kreditne kvalitete, določene v pravilih bonitetnega okvira Eurosistema za določeno tržno finančno premoženje, kot je opredeljeno v oddelku 6.3.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, se uporabljajo za tržne dolžniške instrumente, ki jih izdaja ali zanje v celoti jamči Helenska republika.

3.   V primeru razhajanj med tem sklepom ter Smernico ECB/2011/14 in Smernico ECB/2014/31, kot ju na nacionalni ravni izvajajo NCB, prevlada ta sklep.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 11. februarja 2015.

V Frankfurtu na Majni, 10. februarja 2015

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 331, 14.12.2011, str. 1.

1

(2)  UL L 240, 13.8.2014, str. 28.

2

(3)  Glej uvodno izjavo 4 Sklepa ECB/2010/3 z dne 6. maja 2010 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih izdaja ali zanje jamči grška država (UL L 117, 11.5.2010, str. 102).

3

---