# Euroopa Liidu C 206/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 206 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik30. juuni 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 206

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik30. juuni 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 206/01 | Komisjoni teatis, millega muudetakse dokumendi Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes lisa | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 206/01

Komisjoni teatis, millega muudetakse dokumendi Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes lisa

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2017/C 206/02 | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse liikmesriikide suunatava vabatahtliku koostöö edendamist tervisesüsteemide vahel | 3 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 206/03 | Euro vahetuskurss | 8 |
| 2017/C 206/04 | Komisjoni rakendusotsus, 29. juuni 2017, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Vacqueyras (KPN)] | 9 |
| 2017/C 206/05 | Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma 29. novembri 2013. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit C.39914 – euro intressimäära tuletisinstrumendid (kokkuleppemenetlus) — Raportöör: Madalmaad | 15 |
| 2017/C 206/06 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Euro intressimäära tuletisinstrumendid (AT.39914) | 16 |
| 2017/C 206/07 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 4. detsember 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohast menetlust (juhtum AT.39914 – euro intressimäära tuletisinstrumendid) (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8512 all) | 17 |
| 2017/C 206/08 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 21 |
| 2017/C 206/09 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 22 |
| 2017/C 206/10 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 23 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2017/C 206/11 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 24 |
| 2017/C 206/12 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 25 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2017/C 206/02

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse liikmesriikide suunatava vabatahtliku koostöö edendamist tervisesüsteemide vahel

3

Euroopa Komisjon

2017/C 206/03

Euro vahetuskurss

8

2017/C 206/04

Komisjoni rakendusotsus, 29. juuni 2017, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Vacqueyras (KPN)]

Euroopa Liidu Teatajas

9

2017/C 206/05

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma 29. novembri 2013. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit C.39914 – euro intressimäära tuletisinstrumendid (kokkuleppemenetlus) — Raportöör: Madalmaad

15

2017/C 206/06

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Euro intressimäära tuletisinstrumendid (AT.39914)

16

2017/C 206/07

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 4. detsember 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohast menetlust (juhtum AT.39914 – euro intressimäära tuletisinstrumendid) (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8512 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8512 all)

17

2017/C 206/08

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

21

2017/C 206/09

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

22

2017/C 206/10

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

23

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2017/C 206/11

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

24

2017/C 206/12

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

25

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 206/13 | Toetustaotluste esitamise kutse (nr IX-2018/01) — Toetused Euroopa tasandi erakondadele | 26 |
| 2017/C 206/14 | Toetustaotluste esitamise kutse (nr IX-2018/02) — Toetused Euroopa tasandi poliitilistele sihtasutustele | 37 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 206/15 | Teade dumpinguvastaste meetmete kohta, mis kehtivad teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes, mis pärinevad muu hulgas Venemaa Föderatsioonist: muutus äriühingu nimes, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid | 47 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 206/16 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8546 – Intermediate Capital Group / DomusVi Group) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 48 |
| 2017/C 206/17 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8309 – Volvo Car Corporation / First Rent A Car) (
  1
  ) | 49 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 206/18 | Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 50 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 206/13

Toetustaotluste esitamise kutse (nr IX-2018/01) — Toetused Euroopa tasandi erakondadele

26

2017/C 206/14

Toetustaotluste esitamise kutse (nr IX-2018/02) — Toetused Euroopa tasandi poliitilistele sihtasutustele

37

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 206/15

Teade dumpinguvastaste meetmete kohta, mis kehtivad teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes, mis pärinevad muu hulgas Venemaa Föderatsioonist: muutus äriühingu nimes, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid

47

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 206/16

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8546 – Intermediate Capital Group / DomusVi Group) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

48

2017/C 206/17

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8309 – Volvo Car Corporation / First Rent A Car) (
  1
  )

1

49

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2017/C 206/18

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

50

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/1

---

Komisjoni teatis, millega muudetakse dokumendi „Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes“ lisa

(2017/C 206/01)

I.   SISSEJUHATUS

| 1) | Dokumendi „Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes“ (1) (edaspidi „teatis“) punkti 13 kohaselt ei tohi riiklikud kindlustusandjad (2) pakkuda lühiajalist ekspordikrediidikindlustust turukõlblike riskide vastu. Turukõlblikud riskid on punktis 9 määratletud kui kaubanduslikud ja poliitilised riskid, mille maksimaalne riskiperiood on alla kahe aasta ning mis on seotud avalik- ja eraõiguslike ostjatega riikides, mis on loetletud kõnealuse teatise lisas. |
| --- | --- |

1)

Dokumendi „Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes“ (1) (edaspidi „teatis“) punkti 13 kohaselt ei tohi riiklikud kindlustusandjad (2) pakkuda lühiajalist ekspordikrediidikindlustust turukõlblike riskide vastu. Turukõlblikud riskid on punktis 9 määratletud kui kaubanduslikud ja poliitilised riskid, mille maksimaalne riskiperiood on alla kahe aasta ning mis on seotud avalik- ja eraõiguslike ostjatega riikides, mis on loetletud kõnealuse teatise lisas.

| 2) | Kreekas valitseva raske olukorra tõttu täheldati Kreekasse suunduva ekspordi kindlustuse ja edasikindlustuse valdkonnas alates 2012. aastast ebapiisavat suutlikkust. Sellest tulenevalt otsustas komisjon teatist muuta, jättes Kreeka aastatel 2013, (3) 2014, (4) 2015. aasta esimesel kuuel kuul, (5) 2015. aasta juunis (6) ja 2016. aasta juunis (7) ajutiselt turukõlbliku riski riikide loetelust välja. Selle muudatuse kõige viimane pikendamine aegub 30. juunil 2017. Seepärast loetaks Kreeka alates 1. juulist 2017 põhimõtteliselt taas turukõlblikuks, kuna teatise lisa kohane turukõlbliku riski riikide loetelu hõlmab kõiki ELi liikmesriike. |
| --- | --- |

2)

Kreekas valitseva raske olukorra tõttu täheldati Kreekasse suunduva ekspordi kindlustuse ja edasikindlustuse valdkonnas alates 2012. aastast ebapiisavat suutlikkust. Sellest tulenevalt otsustas komisjon teatist muuta, jättes Kreeka aastatel 2013, (3) 2014, (4) 2015. aasta esimesel kuuel kuul, (5) 2015. aasta juunis (6) ja 2016. aasta juunis (7) ajutiselt turukõlbliku riski riikide loetelust välja. Selle muudatuse kõige viimane pikendamine aegub 30. juunil 2017. Seepärast loetaks Kreeka alates 1. juulist 2017 põhimõtteliselt taas turukõlblikuks, kuna teatise lisa kohane turukõlbliku riski riikide loetelu hõlmab kõiki ELi liikmesriike.

| 3) | Vastavalt teatise punktile 36 hakkas komisjon mitu kuud enne Kreeka ajutise väljajätmise lõppemist olukorda läbi vaatama, et teha kindlaks, kas praegused turutingimused õigustavad Kreeka turukõlblike riikide nimekirjast väljajätmise aegumist 1. juulil 2017 või on turusuutlikkus endiselt ebapiisav kõikide majanduslikult põhjendatud riskide katmiseks, mistõttu on muudatust vaja pikendada. |
| --- | --- |

3)

Vastavalt teatise punktile 36 hakkas komisjon mitu kuud enne Kreeka ajutise väljajätmise lõppemist olukorda läbi vaatama, et teha kindlaks, kas praegused turutingimused õigustavad Kreeka turukõlblike riikide nimekirjast väljajätmise aegumist 1. juulil 2017 või on turusuutlikkus endiselt ebapiisav kõikide majanduslikult põhjendatud riskide katmiseks, mistõttu on muudatust vaja pikendada.

II.   HINDAMINE

| 4) | Vastavalt teatise punktile 5.2 tugineb komisjon hinnangu andmisel põhjenduses 33 sätestatud kriteeriumidele: eraõiguslik krediidikindlustus, riigireitingud, ettevõtlussektori tulemused (maksejõuetus). |
| --- | --- |

4)

Vastavalt teatise punktile 5.2 tugineb komisjon hinnangu andmisel põhjenduses 33 sätestatud kriteeriumidele: eraõiguslik krediidikindlustus, riigireitingud, ettevõtlussektori tulemused (maksejõuetus).

| 5) | Selleks, et kindlaks määrata, kas erasektori ebapiisav suutlikkus kõikide majanduslikult põhjendatud riskide katmiseks annab põhjust pikendada Kreeka ajutist väljajätmist turukõlbliku riski riikide loetelust, konsulteeris komisjon liikmesriikide, erasektori krediidikindlustusandjate ja teiste huvitatud isikutega ning küsis neilt teavet. Komisjon avaldas 10. aprillil 2017 teabenõude seoses lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse kättesaadavusega Kreekasse suunduva ekspordi puhul (8). Vastuste esitamise tähtaeg lõppes 12. mail 2017. Komisjon sai liikmesriikidelt ja erakindlustusandjatelt kakskümmend üks vastust. |
| --- | --- |

5)

Selleks, et kindlaks määrata, kas erasektori ebapiisav suutlikkus kõikide majanduslikult põhjendatud riskide katmiseks annab põhjust pikendada Kreeka ajutist väljajätmist turukõlbliku riski riikide loetelust, konsulteeris komisjon liikmesriikide, erasektori krediidikindlustusandjate ja teiste huvitatud isikutega ning küsis neilt teavet. Komisjon avaldas 10. aprillil 2017 teabenõude seoses lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse kättesaadavusega Kreekasse suunduva ekspordi puhul (8). Vastuste esitamise tähtaeg lõppes 12. mail 2017. Komisjon sai liikmesriikidelt ja erakindlustusandjatelt kakskümmend üks vastust.

| 6) | Komisjonile avaliku teabenõude tulemusena esitatud teabest nähtub, et erasektori ekspordikrediidikindlustusandjad on kõigis kaubandussektorites jäänud Kreekasse suunatud ekspordile kindlustuskatte andmisel piiravaks. Samal ajal täheldasid riiklikud kindlustusandjad jätkuvalt suurt nõudlust Kreekasse suunduva ekspordi krediidikindlustuse järele, mis samuti näitab erakindlustuse piiratud kättesaadavust. |
| --- | --- |

6)

Komisjonile avaliku teabenõude tulemusena esitatud teabest nähtub, et erasektori ekspordikrediidikindlustusandjad on kõigis kaubandussektorites jäänud Kreekasse suunatud ekspordile kindlustuskatte andmisel piiravaks. Samal ajal täheldasid riiklikud kindlustusandjad jätkuvalt suurt nõudlust Kreekasse suunduva ekspordi krediidikindlustuse järele, mis samuti näitab erakindlustuse piiratud kättesaadavust.

| 7) | Kreeka riigireiting on praegu Caa3 (Moody’s), B– (Standard & Poor’s) ja CCC (Fitch). See asetab Kreeka mitteinvesteerimise kategooriasse ja näitab olulisi riske võlausaldajatele. Euroopa Keskpank aktsepteerib alates 2016. aasta juunist Kreeka riigivõlakirju tagatisena, kuid nimiväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Ühtlasi keeldub Euroopa Keskpank neid jätkuvalt võtmast oma võlakirjade ostukavasse. |
| --- | --- |

7)

Kreeka riigireiting on praegu Caa3 (Moody’s), B– (Standard & Poor’s) ja CCC (Fitch). See asetab Kreeka mitteinvesteerimise kategooriasse ja näitab olulisi riske võlausaldajatele. Euroopa Keskpank aktsepteerib alates 2016. aasta juunist Kreeka riigivõlakirju tagatisena, kuid nimiväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Ühtlasi keeldub Euroopa Keskpank neid jätkuvalt võtmast oma võlakirjade ostukavasse.

| 8) | Praegu kaubeldakse Kreeka 10-aastaste riigivõlakirjadega, mille tootlus on ligikaudu 6 %. Ehkki Kreeka võlakirjade tootlus on eelmise aasta sama ajaga võrreldes vähenenud, jääb see teiste ELi liikmesriikide võlakirjade tootlusega võrreldes siiski oluliselt suuremaks (9). |
| --- | --- |

8)

Praegu kaubeldakse Kreeka 10-aastaste riigivõlakirjadega, mille tootlus on ligikaudu 6 %. Ehkki Kreeka võlakirjade tootlus on eelmise aasta sama ajaga võrreldes vähenenud, jääb see teiste ELi liikmesriikide võlakirjade tootlusega võrreldes siiski oluliselt suuremaks (9).

| 9) | Vaatamata suurele ebakindlusele näitas Kreeka majandus 2017. aasta esimeses kvartalis taas kerget kasvu. Kreeka statistikaameti poolt 2017. aasta juunis avaldatud andmete kohaselt kasvas reaalne SKP võrreldes eelmise kvartaliga hooajaliselt ja perioodipõhiselt korrigeeritud arvestuses 0,4 % ning 2016. aasta esimese kvartaliga võrreldes 0,4 % (10). 2017. aastal peaks SKP reaalkasv ulatuma 2,1 %ni, (11) mis tähendab eelmises hinnangus antud prognoosi korrigeerimist allapoole. Prognooside kohaselt peaks finantssüsteemi piirangute mõju finantseerimisinvesteeringutele järk-järgult vähenema. |
| --- | --- |

9)

Vaatamata suurele ebakindlusele näitas Kreeka majandus 2017. aasta esimeses kvartalis taas kerget kasvu. Kreeka statistikaameti poolt 2017. aasta juunis avaldatud andmete kohaselt kasvas reaalne SKP võrreldes eelmise kvartaliga hooajaliselt ja perioodipõhiselt korrigeeritud arvestuses 0,4 % ning 2016. aasta esimese kvartaliga võrreldes 0,4 % (10). 2017. aastal peaks SKP reaalkasv ulatuma 2,1 %ni, (11) mis tähendab eelmises hinnangus antud prognoosi korrigeerimist allapoole. Prognooside kohaselt peaks finantssüsteemi piirangute mõju finantseerimisinvesteeringutele järk-järgult vähenema.

| 10) | Selles olukorras eeldab komisjon, et erasektori ekspordikrediidikindlustuse andjad on Kreekasse suunduvale ekspordile kindlustuskatte andmisel jätkuvalt väga ettevaatlikud või lahkuvad Kreeka turult üldse. Erakindlustusandjate riskivalmidus hakkab tõenäoliselt jälle suurenema vaid siis, kui Kreeka poliitilise ja majanduspoliitilise kursi suhtes tekib suurem selgus ning kui täheldatakse majandusolukorra märkimisväärset paranemist. |
| --- | --- |

10)

Selles olukorras eeldab komisjon, et erasektori ekspordikrediidikindlustuse andjad on Kreekasse suunduvale ekspordile kindlustuskatte andmisel jätkuvalt väga ettevaatlikud või lahkuvad Kreeka turult üldse. Erakindlustusandjate riskivalmidus hakkab tõenäoliselt jälle suurenema vaid siis, kui Kreeka poliitilise ja majanduspoliitilise kursi suhtes tekib suurem selgus ning kui täheldatakse majandusolukorra märkimisväärset paranemist.

| 11) | Neil põhjustel leidis komisjon, et erakindlustuse suutlikkusest ei piisa kõigi majanduslikult põhjendatud riskide katmiseks, ning otsustas pikendada Kreeka väljajätmist turukõlbliku riski riikide loetelust kuni 30. juunini 2018. Käesoleval juhul kohaldatakse teatise jaotise 4.3 kohaseid riskide katmise tingimusi. |
| --- | --- |

11)

Neil põhjustel leidis komisjon, et erakindlustuse suutlikkusest ei piisa kõigi majanduslikult põhjendatud riskide katmiseks, ning otsustas pikendada Kreeka väljajätmist turukõlbliku riski riikide loetelust kuni 30. juunini 2018. Käesoleval juhul kohaldatakse teatise jaotise 4.3 kohaseid riskide katmise tingimusi.

III.   TEATISE MUUTMINE

| 12) | Alates 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 kohaldatakse dokumenti „Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes“ järgmise muudatusega:






  — | lisa asendatakse järgmisega:


  „LISA
  Turukõlbliku riski riikide loetelu
  Kõik liikmesriigid, v.a Kreeka






  — | Austraalia |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Alates 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 kohaldatakse dokumenti „Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes“ järgmise muudatusega:

—

lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

Turukõlbliku riski riikide loetelu

Kõik liikmesriigid, v.a Kreeka

—

Austraalia

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Jaapan |
| --- | --- |

—

Jaapan

| — | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

—

Uus-Meremaa

| — | Norra |
| --- | --- |

—

Norra

| — | Šveits |
| --- | --- |

—

Šveits

| — | Ameerika Ühendriigid“. |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriigid“.

---

(1)  ELT C 392, 19.12.2012, lk 1.

1

(2)  Riiklik kindlustusandja on teatises määratletud kui äriühing või muu organisatsioon, kes pakub ekspordikrediidikindlustust liikmesriigi nimel või toetusel, või ekspordikrediidikindlustust pakkuv liikmesriik.

2

(3)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 6.

3

(4)  ELT C 372, 19.12.2013, lk 1.

4

(5)  ELT C 28, 28.1.2015, lk 1.

5

(6)  ELT C 215, 1.7.2015, lk 1.

6

(7)  ELT C 244, 5.7.2016, lk 1.

7

(8)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2017_export_greece/index_en.html

8

(9)  See on Saksamaa 10-aastase võlakirja tootlusest ligikaudu 5,5 protsendipunkti suurem.

9

(10)  http://www.statistics.gr/en/home/

10

(11)  Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi 2017. aasta kevadprognoos, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/ecfin_forecast_spring_110517_el_en.pdf

11

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/3

---

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse liikmesriikide suunatava vabatahtliku koostöö edendamist tervisesüsteemide vahel

(2017/C 206/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

| 1) | TULETAB MEELDE, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 kohaselt tagatakse kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse; et liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele; et liit soodustab liikmesriikidevahelist koostööd rahvatervise valdkonnas ja toetab vajaduse korral liikmesriikide meetmeid ning et liidu meetmetes võetakse täielikult arvesse liikmesriikide vastutust oma tervisepoliitika määratlemise ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamise ja kättesaadavaks muutmise, samuti neile määratud vahendite eraldamise eest; |
| --- | --- |

1)

TULETAB MEELDE, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 kohaselt tagatakse kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse; et liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele; et liit soodustab liikmesriikidevahelist koostööd rahvatervise valdkonnas ja toetab vajaduse korral liikmesriikide meetmeid ning et liidu meetmetes võetakse täielikult arvesse liikmesriikide vastutust oma tervisepoliitika määratlemise ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamise ja kättesaadavaks muutmise, samuti neile määratud vahendite eraldamise eest;

| 2) | TULETAB MEELDE, et Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 kohaselt abistavad liit ja liikmesriigid üksteist kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega täielikus vastastikuses austuses aluslepingutest tulenevate ülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

2)

TULETAB MEELDE, et Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 kohaselt abistavad liit ja liikmesriigid üksteist kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega täielikus vastastikuses austuses aluslepingutest tulenevate ülesannete täitmisel;

| 3) | TULETAB MEELDE komisjoni teatist tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervisesüsteemide kohta, (1) milles rõhutatakse veelgi tugevama koostöö lisaväärtust liikmesriikide jaoks; |
| --- | --- |

3)

TULETAB MEELDE komisjoni teatist tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervisesüsteemide kohta, (1) milles rõhutatakse veelgi tugevama koostöö lisaväärtust liikmesriikide jaoks;

| 4) | TULETAB MEELDE 20. juunil 2014 vastu võetud nõukogu järeldusi majanduskriisi ja tervishoiuteenuste kohta (2); |
| --- | --- |

4)

TULETAB MEELDE 20. juunil 2014 vastu võetud nõukogu järeldusi majanduskriisi ja tervishoiuteenuste kohta (2);

| 5) | TULETAB MEELDE 7. detsembril 2010 vastu võetud nõukogu järeldusi tulevastesse tervishoiutöötajatesse investeerimise kohta – innovatsiooni ja koostöö ulatus (3); |
| --- | --- |

5)

TULETAB MEELDE 7. detsembril 2010 vastu võetud nõukogu järeldusi tulevastesse tervishoiutöötajatesse investeerimise kohta – innovatsiooni ja koostöö ulatus (3);

| 6) | TULETAB MEELDE 10. juunil 2008 vastu võetud nõukogu järeldusi ELi tervisestrateegia rakendamise kohta, (4) milles muu hulgas määratakse kindlaks, et kõrgetasemeline rahvatervise töörühm on oluliste ühiste strateegiliste tervise- ja strateegilise koostöö küsimuste arutamise foorum liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

6)

TULETAB MEELDE 10. juunil 2008 vastu võetud nõukogu järeldusi ELi tervisestrateegia rakendamise kohta, (4) milles muu hulgas määratakse kindlaks, et kõrgetasemeline rahvatervise töörühm on oluliste ühiste strateegiliste tervise- ja strateegilise koostöö küsimuste arutamise foorum liikmesriikide vahel;

| 7) | TULETAB MEELDE 17. juunil 2016 vastu võetud nõukogu järeldusi, mis käsitlevad tasakaalu tugevdamist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide farmaatsiasüsteemides (5); |
| --- | --- |

7)

TULETAB MEELDE 17. juunil 2016 vastu võetud nõukogu järeldusi, mis käsitlevad tasakaalu tugevdamist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide farmaatsiasüsteemides (5);

| 8) | TULETAB MEELDE 9. juunil 2009 vastu võetud nõukogu soovitust tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas (6); |
| --- | --- |

8)

TULETAB MEELDE 9. juunil 2009 vastu võetud nõukogu soovitust tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas (6);

| 9) | MÄRGIB Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ravimite kättesaadavuse kohta (7); |
| --- | --- |

9)

MÄRGIB Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ravimite kättesaadavuse kohta (7);

| 10) | RÕHUTAB, et oluline on edendada liikmesriikidevahelist vabatahtlikku koostööd, et tagada järjepidevus ning kestlikud ja tõhusad meetmed ning maksimeerida koostööalgatuste mõju; |
| --- | --- |

10)

RÕHUTAB, et oluline on edendada liikmesriikidevahelist vabatahtlikku koostööd, et tagada järjepidevus ning kestlikud ja tõhusad meetmed ning maksimeerida koostööalgatuste mõju;

| 11) | TULETAB MEELDE Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, (8) eelkõige selle IV peatükki koostöö kohta tervishoius; |
| --- | --- |

11)

TULETAB MEELDE Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, (8) eelkõige selle IV peatükki koostöö kohta tervishoius;

| 12) | KORRATES TAAS, et tervis on iseenesest väärtus; ON SEISUKOHAL, et tervisesüsteemid toovad ühiskonnale inimeste tervise kaitsest avaramat kasu ning annavad tähtsa panuse sotsiaalsesse sidususse, sotsiaalsesse õiglusse ja majanduskasvu; |
| --- | --- |

12)

KORRATES TAAS, et tervis on iseenesest väärtus; ON SEISUKOHAL, et tervisesüsteemid toovad ühiskonnale inimeste tervise kaitsest avaramat kasu ning annavad tähtsa panuse sotsiaalsesse sidususse, sotsiaalsesse õiglusse ja majanduskasvu;

| 13) | ON SEISUKOHAL, et Euroopa koostöö tugevdamine valitud valdkondades võib tuua patsientidele ja tervishoiutöötajatele kaasa paremad tulemused, suurendades tervisesüsteemide tulemuslikkust; |
| --- | --- |

13)

ON SEISUKOHAL, et Euroopa koostöö tugevdamine valitud valdkondades võib tuua patsientidele ja tervishoiutöötajatele kaasa paremad tulemused, suurendades tervisesüsteemide tulemuslikkust;

| 14) | MÄRGIB, et „tervisetehnoloogia“ hõlmab ravimeid, meditsiiniseadmeid või meditsiinilisi ja kirurgilisi protseduure ning samuti tervishoius kasutatavaid meetmeid haiguste ärahoidmiseks, diagnoosimiseks või raviks (9); |
| --- | --- |

14)

MÄRGIB, et „tervisetehnoloogia“ hõlmab ravimeid, meditsiiniseadmeid või meditsiinilisi ja kirurgilisi protseduure ning samuti tervishoius kasutatavaid meetmeid haiguste ärahoidmiseks, diagnoosimiseks või raviks (9);

| 15) | MÄRGIB, et käesolevates järeldustes kasutatud mõiste „juurdepääs tervisetehnoloogiale“ hõlmab ka hankeprotsessi laiemas tähenduses, alates teabe kogumisest ja jagamisest kuni ostmise ja hankejärgse järelevalveni, samuti hinnakujundust ja hüvitamist. Kõnealune mõiste ei piira 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL (riigihangete kohta) (10) rakendamist ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid) (11) rakendamist; |
| --- | --- |

15)

MÄRGIB, et käesolevates järeldustes kasutatud mõiste „juurdepääs tervisetehnoloogiale“ hõlmab ka hankeprotsessi laiemas tähenduses, alates teabe kogumisest ja jagamisest kuni ostmise ja hankejärgse järelevalveni, samuti hinnakujundust ja hüvitamist. Kõnealune mõiste ei piira 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL (riigihangete kohta) (10) rakendamist ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid) (11) rakendamist;

| 16) | ON SEISUKOHAL, et patsiendi ravi kvaliteet on väga oluline ning et ravi kõrge taseme tagamiseks on vaja tervishoiutöötajaid. Tervishoiutöötajate üldise vähesusega, mis mõjutab tõsiselt enamiku liikmesriikide, ehkki suuremal määral Kesk- ja Ida-Euroopa riikide võimekust, saab tõhusamalt toime tulla, kui suurendada vabatahtlikku koostööd, et parandada oskuste ja ressursside kättesaadavust kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

16)

ON SEISUKOHAL, et patsiendi ravi kvaliteet on väga oluline ning et ravi kõrge taseme tagamiseks on vaja tervishoiutöötajaid. Tervishoiutöötajate üldise vähesusega, mis mõjutab tõsiselt enamiku liikmesriikide, ehkki suuremal määral Kesk- ja Ida-Euroopa riikide võimekust, saab tõhusamalt toime tulla, kui suurendada vabatahtlikku koostööd, et parandada oskuste ja ressursside kättesaadavust kogu Euroopa Liidus;

| 17) | KORDAB TAAS, et liikmesriikide pädevusi hõlmav tervisesüsteemide vaheline koostöö peaks olema üksnes liikmesriikide poolt suunatav ja olemuselt vabatahtlik; |
| --- | --- |

17)

KORDAB TAAS, et liikmesriikide pädevusi hõlmav tervisesüsteemide vaheline koostöö peaks olema üksnes liikmesriikide poolt suunatav ja olemuselt vabatahtlik;

| 18) | MÄRGIB, et tervisesüsteemide vaheline vabatahtlik koostöö võib luua paindlikud struktuurid, mis on kohandatud vastavalt osalevate liikmesriikide konkreetsetele vajadustele, ning et selline koostöö võib eeldada nende liikmesriikide poolt kindlaks määratud vahendite kasutamist; |
| --- | --- |

18)

MÄRGIB, et tervisesüsteemide vaheline vabatahtlik koostöö võib luua paindlikud struktuurid, mis on kohandatud vastavalt osalevate liikmesriikide konkreetsetele vajadustele, ning et selline koostöö võib eeldada nende liikmesriikide poolt kindlaks määratud vahendite kasutamist;

| 19) | VÕTAB ARVESSE tervisesüsteemide vahel esinevaid erinevusi ning kasu, mida toob innovatiivsete tõenduspõhiste tavade kiire ja tulemusliku levitamise edendamine; |
| --- | --- |

19)

VÕTAB ARVESSE tervisesüsteemide vahel esinevaid erinevusi ning kasu, mida toob innovatiivsete tõenduspõhiste tavade kiire ja tulemusliku levitamise edendamine;

| 20) | MÄRGIB, et seoses ravialase innovatsiooni ja personaalmeditsiini arendamisega esile kerkivate tervishoiuturu eripärade ja väljakutsetega toimetulekuks, eriti haruldaste haiguste valdkonnas, võib vabatahtlikust koostööst kasu olla, et tagada tervisesüsteemide tasakaal juurdepääsu, kvaliteedi, taskukohasuse ja jätkusuutlikkuse osas; |
| --- | --- |

20)

MÄRGIB, et seoses ravialase innovatsiooni ja personaalmeditsiini arendamisega esile kerkivate tervishoiuturu eripärade ja väljakutsetega toimetulekuks, eriti haruldaste haiguste valdkonnas, võib vabatahtlikust koostööst kasu olla, et tagada tervisesüsteemide tasakaal juurdepääsu, kvaliteedi, taskukohasuse ja jätkusuutlikkuse osas;

| 21) | MÄRGIB, et mitu liikmesriiki järgivad piiriülese ja piirkondliku vabatahtliku koostöö mudeleid, et parandada juurdepääsu tervisetehnoloogiatele, ning et nendest kogemustest on võimalik palju väärtuslikku õppida; |
| --- | --- |

21)

MÄRGIB, et mitu liikmesriiki järgivad piiriülese ja piirkondliku vabatahtliku koostöö mudeleid, et parandada juurdepääsu tervisetehnoloogiatele, ning et nendest kogemustest on võimalik palju väärtuslikku õppida;

| 22) | ON SEISUKOHAL, et vabatahtlik koostöö tervisetehnoloogiatele juurdepääsu parandamiseks on täielikult kooskõlas Euroopa ühiste väärtuste ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

22)

ON SEISUKOHAL, et vabatahtlik koostöö tervisetehnoloogiatele juurdepääsu parandamiseks on täielikult kooskõlas Euroopa ühiste väärtuste ja põhimõtetega;

| 23) | MÄRGIB, et muutusteks tervisetehnoloogias ja turukäitumises võib olla vaja eelnevalt kohaldatuist erinevaid lähenemisviise tervisetehnoloogiatele juurdepääsu parandamiseks, muu hulgas vabatahtlikku koostööd; |
| --- | --- |

23)

MÄRGIB, et muutusteks tervisetehnoloogias ja turukäitumises võib olla vaja eelnevalt kohaldatuist erinevaid lähenemisviise tervisetehnoloogiatele juurdepääsu parandamiseks, muu hulgas vabatahtlikku koostööd;

| 24) | MÄRGIB, et mitu liikmesriiki sooviksid teha omavahel süvendatud vabatahtlikku koostööd, et parandada juurdepääsu tervisetehnoloogiatele, muu hulgas järgmiselt:






  — | suurendades parema teabevahetuse abil läbipaistvust; |
| --- | --- | --- |

24)

MÄRGIB, et mitu liikmesriiki sooviksid teha omavahel süvendatud vabatahtlikku koostööd, et parandada juurdepääsu tervisetehnoloogiatele, muu hulgas järgmiselt:

—

suurendades parema teabevahetuse abil läbipaistvust;

| — | võimaldades kogemuste jagamise abil riikidevahelist õpet; |
| --- | --- |

—

võimaldades kogemuste jagamise abil riikidevahelist õpet;

| — | suurendades vabatahtliku nõudluse koondamise abil läbirääkimisvõimekust, eelkõige väiksemate turgude jaoks; |
| --- | --- |

—

suurendades vabatahtliku nõudluse koondamise abil läbirääkimisvõimekust, eelkõige väiksemate turgude jaoks;

| — | tagades juurdepääsu tervisetehnoloogiatele teabe ja raskesti kättesaadavate toodete piiriülese vahetamise abil, eelkõige hädaolukorras; |
| --- | --- |

—

tagades juurdepääsu tervisetehnoloogiatele teabe ja raskesti kättesaadavate toodete piiriülese vahetamise abil, eelkõige hädaolukorras;

| 25) | MÄRGIB, et väga spetsiifilised tervishoiuteenused hõlmavad diagnoosi, ravi ja/või keeruliste tingimuste haldamist, millega kaasnevad suured kulud, ning et neid teenuseid saavad sageli osutada üksnes nõuetekohaselt välja õppinud ja eksperdikeskustes töötavad tervishoiutöötajad, mis tekitab spetsiifilisi tervishoiutöötajatega seotud probleeme; |
| --- | --- |

25)

MÄRGIB, et väga spetsiifilised tervishoiuteenused hõlmavad diagnoosi, ravi ja/või keeruliste tingimuste haldamist, millega kaasnevad suured kulud, ning et neid teenuseid saavad sageli osutada üksnes nõuetekohaselt välja õppinud ja eksperdikeskustes töötavad tervishoiutöötajad, mis tekitab spetsiifilisi tervishoiutöötajatega seotud probleeme;

| 26) | MÄRGIB, et kui Euroopa tugivõrgustikud on täielikult välja arendatud, annavad need võimaluse spetsiifiliste tervishoiuteenuste osutamise suutlikkuse suurendamiseks kogu Euroopas, eelkõige haruldaste haiguste valdkonnas, et tagada ravi kvaliteet ning teadmiste ja innovatiivsete tavade levik; |
| --- | --- |

26)

MÄRGIB, et kui Euroopa tugivõrgustikud on täielikult välja arendatud, annavad need võimaluse spetsiifiliste tervishoiuteenuste osutamise suutlikkuse suurendamiseks kogu Euroopas, eelkõige haruldaste haiguste valdkonnas, et tagada ravi kvaliteet ning teadmiste ja innovatiivsete tavade levik;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 27) | uurima olemasolevates asjaomastes tervisefoorumites toimuva teabevahetuse abil, millised on prioriteetse sisuga valdkonnad ja asjakohased protsessid liikmesriikide poolt suunatava vabatahtliku koostöö arendamiseks, et suurendada nende tervisesüsteemide tulemuslikkust, kättesaadavust ja vastupidavust, ning selleks, et teha kindlaks prioriteetsed protsessid ja tootekategooriad, mille puhul eri liikmesriikide tervisesüsteemide vaheline vabatahtlik koostöö võiks anda lisaväärtust, et tagada tervisetehnoloogiate suurem taskukohasus ja parem juurdepääsetavus.
  Nende arutelude käigus võib:






  a) | uurida tegureid, mis toetavad ja takistavad vabatahtlikku koostööd, et parandada juurdepääsu tervisetehnoloogiatele kontekstis, kus tervishoid on liikmesriikide pädevuses; |
| --- | --- | --- |

27)

uurima olemasolevates asjaomastes tervisefoorumites toimuva teabevahetuse abil, millised on prioriteetse sisuga valdkonnad ja asjakohased protsessid liikmesriikide poolt suunatava vabatahtliku koostöö arendamiseks, et suurendada nende tervisesüsteemide tulemuslikkust, kättesaadavust ja vastupidavust, ning selleks, et teha kindlaks prioriteetsed protsessid ja tootekategooriad, mille puhul eri liikmesriikide tervisesüsteemide vaheline vabatahtlik koostöö võiks anda lisaväärtust, et tagada tervisetehnoloogiate suurem taskukohasus ja parem juurdepääsetavus.

Nende arutelude käigus võib:

a)

uurida tegureid, mis toetavad ja takistavad vabatahtlikku koostööd, et parandada juurdepääsu tervisetehnoloogiatele kontekstis, kus tervishoid on liikmesriikide pädevuses;

| b) | selgitada välja parimad piiriülese ja piirkondliku vabatahtliku koostöö tegevusraamistikud, et parandada neid lähenemisviise edendada soovivate liikmesriikide juurdepääsu innovatsioonile; |
| --- | --- |

b)

selgitada välja parimad piiriülese ja piirkondliku vabatahtliku koostöö tegevusraamistikud, et parandada neid lähenemisviise edendada soovivate liikmesriikide juurdepääsu innovatsioonile;

| c) | uurida lahendusi, et suurendada koostöö tulemuslikkust ja paremini ennetada võimalikke juurdepääsutõkkeid, mis tulenevad uute tervisetehnoloogiate esilekerkimisest, muu hulgas aidates aktiivselt kaasa ühisele tulevikuseirele; |
| --- | --- |

c)

uurida lahendusi, et suurendada koostöö tulemuslikkust ja paremini ennetada võimalikke juurdepääsutõkkeid, mis tulenevad uute tervisetehnoloogiate esilekerkimisest, muu hulgas aidates aktiivselt kaasa ühisele tulevikuseirele;

| d) | uurida, milliseid vabatahtliku teabevahetuse mehhanisme võiks kasutada turujärgses etapis, et hinnata tulemusi, sealhulgas mõju, mida innovatiivsete tervisetehnoloogiate kasutuselevõtmine patsiendile ja tervisesüsteemidele avaldab; |
| --- | --- |

d)

uurida, milliseid vabatahtliku teabevahetuse mehhanisme võiks kasutada turujärgses etapis, et hinnata tulemusi, sealhulgas mõju, mida innovatiivsete tervisetehnoloogiate kasutuselevõtmine patsiendile ja tervisesüsteemidele avaldab;

| e) | jagada teavet selle kohta, milliseid kriteeriume ja protsesse liikmesriigid kasutavad investeerimise lõpetamiseks sellistesse tervisetehnoloogiatesse, mis ei ole enam kulutõhusad; |
| --- | --- |

e)

jagada teavet selle kohta, milliseid kriteeriume ja protsesse liikmesriigid kasutavad investeerimise lõpetamiseks sellistesse tervisetehnoloogiatesse, mis ei ole enam kulutõhusad;

| f) | hinnata edusamme haruldasi haigusi põdevate ja kroonilist valu kannatavate patsientide ravi parema kättesaadavuse rakendamisel, tunnistades seejuures vajadust säilitada tasakaal innovatsiooni, kättesaadavuse, juurdepääsu ja taskukohasuse vahel; |
| --- | --- |

f)

hinnata edusamme haruldasi haigusi põdevate ja kroonilist valu kannatavate patsientide ravi parema kättesaadavuse rakendamisel, tunnistades seejuures vajadust säilitada tasakaal innovatsiooni, kättesaadavuse, juurdepääsu ja taskukohasuse vahel;

| g) | uurida valdkondi, kus vabatahtlik piiriülene andmete kogumine ja ühiste andmekogumise põhimõtete väljatöötamine kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktidega (12) võib anda lisaväärtust, austades seejuures täielikult liikmesriikide pädevusi (13); |
| --- | --- |

g)

uurida valdkondi, kus vabatahtlik piiriülene andmete kogumine ja ühiste andmekogumise põhimõtete väljatöötamine kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktidega (12) võib anda lisaväärtust, austades seejuures täielikult liikmesriikide pädevusi (13);

| 28) | selgitama välja liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö potentsiaalseid valdkondi, et osalevate liikmesriikide tervishoiupersonali tugevdada ja suurendada, eesmärgiga:






  a) | uurida vabatahtliku koostöö võimalusi ja mehhanisme, et laiendada teadmus- ja oskussiiret ning veelgi edendada tervishoiutöötajate võimekust; |
| --- | --- | --- |

28)

selgitama välja liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö potentsiaalseid valdkondi, et osalevate liikmesriikide tervishoiupersonali tugevdada ja suurendada, eesmärgiga:

a)

uurida vabatahtliku koostöö võimalusi ja mehhanisme, et laiendada teadmus- ja oskussiiret ning veelgi edendada tervishoiutöötajate võimekust;

| b) | kasutada väga spetsiifilise ravivaldkonna vabatahtlikus koostöös ära dokumenteeritud rohujuuretasandi kogemusi, et vajaduse korral toetada makrotasandi poliitikat; |
| --- | --- |

b)

kasutada väga spetsiifilise ravivaldkonna vabatahtlikus koostöös ära dokumenteeritud rohujuuretasandi kogemusi, et vajaduse korral toetada makrotasandi poliitikat;

| c) | edendada vabatahtlikku koostööd eetiliste töölevärbamistavade osas; |
| --- | --- |

c)

edendada vabatahtlikku koostööd eetiliste töölevärbamistavade osas;

| d) | innustada ja toetada tõendite kogumist innovatiivsete tavade, sealhulgas vabatahtliku koostöö ülekantavuse kohta struktuurse liikuvuse abil väga spetsiifiliste teenuste valdkonnas, kui vahendit innovatiivsete kõrgetasemeliste tervishoiuteenuste levitamiseks; |
| --- | --- |

d)

innustada ja toetada tõendite kogumist innovatiivsete tavade, sealhulgas vabatahtliku koostöö ülekantavuse kohta struktuurse liikuvuse abil väga spetsiifiliste teenuste valdkonnas, kui vahendit innovatiivsete kõrgetasemeliste tervishoiuteenuste levitamiseks;

| 29) | võttes arvesse erinevaid teavitamistavasid farmaatsiaturul ja tunnistades kasu, mida võib saada liikmesriikidevahelisest teabevahetusest riikide hinnakujunduse ja hüvitamise poliitika kohta, jagama vabatahtlikult rohkem teavet ravimite hinnakujunduslepingute kohta ja nende lepingute raames, et suurendada läbipaistvust ja anda üksikutele liikmesriikidele tööstusega peetavatel läbirääkimistel parem positsioon ning seeläbi suurendada nende toodete taskukohasust kogu ELis; |
| --- | --- |

29)

võttes arvesse erinevaid teavitamistavasid farmaatsiaturul ja tunnistades kasu, mida võib saada liikmesriikidevahelisest teabevahetusest riikide hinnakujunduse ja hüvitamise poliitika kohta, jagama vabatahtlikult rohkem teavet ravimite hinnakujunduslepingute kohta ja nende lepingute raames, et suurendada läbipaistvust ja anda üksikutele liikmesriikidele tööstusega peetavatel läbirääkimistel parem positsioon ning seeläbi suurendada nende toodete taskukohasust kogu ELis;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:

| 30) | edendama töötavate spetsialistide ja kraadiõppega tegelevate praktikantide puhul innovatiivsete ja spetsialiseeritud oskuste omandamist, kohaldades tervishoiuorganisatsioonide vahel vabatahtliku koostöö meetmeid eesmärgiga saavutada patsientide paremad ravitulemused, edendada ravi järjepidevust ja tugevdada tervishoiupersonali; |
| --- | --- |

30)

edendama töötavate spetsialistide ja kraadiõppega tegelevate praktikantide puhul innovatiivsete ja spetsialiseeritud oskuste omandamist, kohaldades tervishoiuorganisatsioonide vahel vabatahtliku koostöö meetmeid eesmärgiga saavutada patsientide paremad ravitulemused, edendada ravi järjepidevust ja tugevdada tervishoiupersonali;

| 31) | innustama Euroopa tugivõrgustikke saavutama kavandatud eesmärke, milleks on võimaldada väga spetsiifilist ravi vajavatele patsientidele parem juurdepääs, nii et juurdepääsutakistused ületatakse ja vähendatakse ebavõrdsust Euroopa kodanike vahel. See koostöö hõlmab järgmist:






  a) | hinnata Euroopa tugivõrgustike valmisolekut ja võimekust osaleda tervishoiutöötajatele väga spetsiifiliste koolituste ja pideva kutsealase enesetäiendamise pakkumises, eelkõige e-õppe, e-koolituse ja lühiajaliste vahetuste kaudu, et suurendada Euroopa tugivõrgustikku kuuluvate tervishoiuteenuste osutajate kaudu tervishoiutöötajate võimekust ning arendada nende teadmisi ja oskusteavet patsientide diagnoosimisel, ravil ja hooldamisel; |
| --- | --- | --- |

31)

innustama Euroopa tugivõrgustikke saavutama kavandatud eesmärke, milleks on võimaldada väga spetsiifilist ravi vajavatele patsientidele parem juurdepääs, nii et juurdepääsutakistused ületatakse ja vähendatakse ebavõrdsust Euroopa kodanike vahel. See koostöö hõlmab järgmist:

a)

hinnata Euroopa tugivõrgustike valmisolekut ja võimekust osaleda tervishoiutöötajatele väga spetsiifiliste koolituste ja pideva kutsealase enesetäiendamise pakkumises, eelkõige e-õppe, e-koolituse ja lühiajaliste vahetuste kaudu, et suurendada Euroopa tugivõrgustikku kuuluvate tervishoiuteenuste osutajate kaudu tervishoiutöötajate võimekust ning arendada nende teadmisi ja oskusteavet patsientide diagnoosimisel, ravil ja hooldamisel;

| b) | kajastada võimalusi edendada Euroopa tugivõrgustike abil väga haruldasi haigusi käsitlevaid innovatiivseid teadusuuringuid, koondada tõendeid innovatiivsete tehnoloogiate tulemuslikkuse kohta ning koguda võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid koostalitlusvõimelistest patsiendiregistritest, samuti muud asjakohast teavet; |
| --- | --- |

b)

kajastada võimalusi edendada Euroopa tugivõrgustike abil väga haruldasi haigusi käsitlevaid innovatiivseid teadusuuringuid, koondada tõendeid innovatiivsete tehnoloogiate tulemuslikkuse kohta ning koguda võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid koostalitlusvõimelistest patsiendiregistritest, samuti muud asjakohast teavet;

| 32) | lihtsustama ja toetama vabatahtliku piiriülese ametialase liikuvuse pilootprojektide rakendamist kui vahendit suurendada koostöös sidusrühmadega kogemusi ja võimekust innovatiivsete ja väga spetsiifiliste teenuste osutamiseks, tuginedes võimalustele, mida pakuvad juba olemas olevad struktuurid; |
| --- | --- |

32)

lihtsustama ja toetama vabatahtliku piiriülese ametialase liikuvuse pilootprojektide rakendamist kui vahendit suurendada koostöös sidusrühmadega kogemusi ja võimekust innovatiivsete ja väga spetsiifiliste teenuste osutamiseks, tuginedes võimalustele, mida pakuvad juba olemas olevad struktuurid;

| 33) | kaaluma kaardistamist ja aruandluse sisseviimist vabatahtlike riiklike meetmete ja vabatahtliku Euroopa tasandi koostöö kohta liikmesriikide vahel haruldaste haiguste valdkonnas, et edendada parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

33)

kaaluma kaardistamist ja aruandluse sisseviimist vabatahtlike riiklike meetmete ja vabatahtliku Euroopa tasandi koostöö kohta liikmesriikide vahel haruldaste haiguste valdkonnas, et edendada parimate tavade vahetamist;

| 34) | vaatama läbi tõenduspõhise analüüsi tulemused stiimulite mõju kohta innovatsioonile ning ravimite, sealhulgas harvikravimite kättesaadavusele, juurdepääsetavusele ja taskukohasusele; |
| --- | --- |

34)

vaatama läbi tõenduspõhise analüüsi tulemused stiimulite mõju kohta innovatsioonile ning ravimite, sealhulgas harvikravimite kättesaadavusele, juurdepääsetavusele ja taskukohasusele;

| 35) | kaaluma asjakohaste ELi ühismeetmete raames ja ekspertide töörühmades tehtud tööl põhinevate soovituste, parimate tavade ja tulemuste arvesse võtmist vabatahtlikkuse alusel ning tulemuste levitamist erinevatel tasanditel kogu tervisesüsteemis; |
| --- | --- |

35)

kaaluma asjakohaste ELi ühismeetmete raames ja ekspertide töörühmades tehtud tööl põhinevate soovituste, parimate tavade ja tulemuste arvesse võtmist vabatahtlikkuse alusel ning tulemuste levitamist erinevatel tasanditel kogu tervisesüsteemis;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 36) | lihtsustama vajaduste hindamist, teabevahetust ja koostööd seoses piiriülese kraadiõppepraktika ja pideva kutsealase arenguga innovatiivsete ja väga spetsiifiliste teenuste valdkonnas. Seoses sellega võib väärtuslikuks alusdokumendiks olla liikmesriikide ja asjaomaste Euroopa tasandi sidusrühmadega konsulteerides koostatud ELi pideva kutsealase arengu kaart (2014) (14); |
| --- | --- |

36)

lihtsustama vajaduste hindamist, teabevahetust ja koostööd seoses piiriülese kraadiõppepraktika ja pideva kutsealase arenguga innovatiivsete ja väga spetsiifiliste teenuste valdkonnas. Seoses sellega võib väärtuslikuks alusdokumendiks olla liikmesriikide ja asjaomaste Euroopa tasandi sidusrühmadega konsulteerides koostatud ELi pideva kutsealase arengu kaart (2014) (14);

| 37) | kaaluma liikmesriikide nõudmise korral pärast punktis 36 osutatud vajaduste hinnangu esitamist kestliku arengu nõudeid ja võimaluste rakendamist; |
| --- | --- |

37)

kaaluma liikmesriikide nõudmise korral pärast punktis 36 osutatud vajaduste hinnangu esitamist kestliku arengu nõudeid ja võimaluste rakendamist;

| 38) | teavitama nõukogu sellest, kuidas on rakendatud nõukogu 8. juuni 2009. aasta soovitust tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas ja millised on komisjoni 11. novembri 2008. aasta haruldasi haigusi käsitleva teatise (15) järelmeetmed. |
| --- | --- |

38)

teavitama nõukogu sellest, kuidas on rakendatud nõukogu 8. juuni 2009. aasta soovitust tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas ja millised on komisjoni 11. novembri 2008. aasta haruldasi haigusi käsitleva teatise (15) järelmeetmed.

---

(1)  8997/14, COM(2014) 215 final.

(2)  ELT C 217, 10.7.2014, lk 2.

(3)  ELT C 74, 8.3.2011, lk 2.

(4)  16139/08.

(5)  ELT C 269, 23.7.2016, lk 31.

(6)  ELT C 151, 3.7.2009, lk 7.

(7)  Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust – 2016/2057(INI).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL artikli 3 punkt l;

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(13)  7. detsembril 2015 vastu võetud nõukogu järeldused patsiendi vajadustele kohandatud personaalmeditsiini kohta (ELT C 421, 17.12.2015, lk 2).

(14)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/workforce/docs/cpd_mapping_report_en.pdf

(15)  15775/08 – KOM(2008) 679 lõplik.

---

Euroopa Komisjon

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/8

---

Euro vahetuskurss (1)

29. juuni 2017

(2017/C 206/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1413 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,59 |
| DKK | Taani kroon | 7,4367 |
| GBP | Inglise nael | 0,87990 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7215 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0935 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,5700 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,300 |
| HUF | Ungari forint | 310,06 |
| PLN | Poola zlott | 4,2489 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5744 |
| TRY | Türgi liir | 4,0143 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4868 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4867 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,9107 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5651 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5751 |
| KRW | Korea vonn | 1 304,08 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,8261 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7412 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4125 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 216,95 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9002 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,706 |
| RUB | Vene rubla | 67,3005 |
| THB | Tai baat | 38,787 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,7476 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,4700 |
| INR | India ruupia | 73,7130 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1413

JPY

Jaapani jeen

128,59

DKK

Taani kroon

7,4367

GBP

Inglise nael

0,87990

SEK

Rootsi kroon

9,7215

CHF

Šveitsi frank

1,0935

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,5700

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,300

HUF

Ungari forint

310,06

PLN

Poola zlott

4,2489

RON

Rumeenia leu

4,5744

TRY

Türgi liir

4,0143

AUD

Austraalia dollar

1,4868

CAD

Kanada dollar

1,4867

HKD

Hongkongi dollar

8,9107

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5651

SGD

Singapuri dollar

1,5751

KRW

Korea vonn

1 304,08

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,8261

CNY

Hiina jüaan

7,7412

HRK

Horvaatia kuna

7,4125

IDR

Indoneesia ruupia

15 216,95

MYR

Malaisia ringit

4,9002

PHP

Filipiini peeso

57,706

RUB

Vene rubla

67,3005

THB

Tai baat

38,787

BRL

Brasiilia reaal

3,7476

MXN

Mehhiko peeso

20,4700

INR

India ruupia

73,7130

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/9

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

29. juuni 2017,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Vacqueyras (KPN)]

(2017/C 206/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Prantsusmaa on esitanud nimetuse „Vacqueyras“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105. |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa on esitanud nimetuse „Vacqueyras“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105.

| (2) | Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

| (3) | Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada nimetuse „Vacqueyras“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada nimetuse „Vacqueyras“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nimetuse „Vacqueyras“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105 on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tootespetsifikaadi muutmise suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. juuni 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

---

LISA

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„VACQUEYRAS“

AOP-FR-A0151-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 3. detsember 2015

1.   Muutmise puhul kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse põhjuste kirjeldus

2.1.   Eeskirjad põllumajandusettevõtete viinamarjaistanduse kogusortide kohta

Tootespetsifikaadi V punktis on määratud kindlaks eeskirjad põllumajandusettevõtetes kasvatatavate erinevate lubatud viinamarjasortide suhte kohta. Eeskirjad punaste veinide kohta on järgmised:

| — | viinamarjaistanduse kogusortidest moodustavad esmane ja teisene viinamarjasort vähemalt 90 % või rohkem. |
| --- | --- |

—

viinamarjaistanduse kogusortidest moodustavad esmane ja teisene viinamarjasort vähemalt 90 % või rohkem.

| — | viinamarjaistanduse kogusortidest moodustab viinamarjasort ’Grenache N’ vähemalt 50 % või rohkem. |
| --- | --- |

—

viinamarjaistanduse kogusortidest moodustab viinamarjasort ’Grenache N’ vähemalt 50 % või rohkem.

| — | viinamarjaistanduse kogusortidest moodustavad viinamarjasordid ’Mourvèdre N’ ja ’Syrah N’ vähemalt 20 % või rohkem. |
| --- | --- |

—

viinamarjaistanduse kogusortidest moodustavad viinamarjasordid ’Mourvèdre N’ ja ’Syrah N’ vähemalt 20 % või rohkem.

Punaste veinide kohta on esitatud järgmine täpsustus: nõue ei kehti ettevõtjatele, kes ei tooda viinamarju veini tegemise eesmärgil ning kelle kaitstud päritolunimetuse „Vacqueyras“ raames piiritletud maatükkide kogupindala (nii punaste kui ka valgete veinide puhul) on väiksem kui 1,5 hektarit.

Eelnevalt mainitud viinamarjaistanduse kogusortide eeskirjad ei ole kohaldatavad väikestele põllumajandusettevõtetele, mis enamasti koosnevad mõnest maatükist ning kus ei toodeta viinamarju veini tegemise eesmärgil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.2.   Viinamarjakasvatusviisid

Tootespetsifikaadi VI punkti alapunkti 2 teist taanet on muudetud järgmiselt: lause „Taimestik jäetakse sööti 1. septembrist kuni 1. veebruarini kas mehaaniliste vahendite või materjalide abil, mis võimaldavad töötlemisvahendite täpset asukohta tagada.“ on asendatud järgmiste sätetega: „Vähemalt 60 % kogupindalast on jaotatud kaheks reaks, millest üks osa on mõeldud maaharimiseks ning teine osa on kaetud istutatud või sööti jäetud taimkattega. Viimasel juhul on taimestik sööti jäetud kas mehaaniliste vahendite või materjalide abil, mis võimaldavad töötlemisvahendite täpset asukohta tagada.“

Taotlejate rühm soovib, et mehaaniline maaharimine toimuks kogu aasta vältel selliselt, et maapind ei jääks katmata.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.3.   Analüüsistandardid

Tootespetsifikaadi IX punkti alapunkti 1 lõigus c on punaste veinide värviomaduste standard 6 muudetud standardiks 5.

Kõnealune muudatus on vajalik, kuna praegune piirnorm on liiga kõrge ning sellel on negatiivne mõju nendele veinidele, milles on viinamarjasordi ’Grenache N’ suur osakaal, kusjuures antud viinamarjasort on päritolunimetuse punaste veinide peamine sort. Tegemist on värvuselt heleda sordiga (antotsüaniinide-vaene), mis ei võimalda erksate värviomaduste saavutamist.

2.4.   Muud muudatused

Käesoleva muutmistaotluse raames ajakohastati koonddokumenti vastavalt tarkvara e-Ambrosia puhul nõutavatele uutele sisestusreeglitele.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus

Vacqueyras

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Valged vaiksed veinid

Kuigi valgete veinide toodangu osakaal on väike, on tegemist siiski tugeva karakteriga veinidega, mis on peamiselt lillaroomiga, mida mahendavad tsitrusenoodid. Veinide struktuur annab neile ulatusliku maitse ja püsiva lõhna.

Valgete veinide viinamarjasordid on ’Bourboulenc B’, ’Clairette B’, ’Grenache blanc B’, ’Marsanne B’, ’Roussanne B’, ’Viognier B’.

Väikseim naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides 12 %.

Pakendamine:

| — | fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 3 g/l kui NAM ≤ 14 %; |
| --- | --- |

—

fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 3 g/l kui NAM ≤ 14 %;

| — | fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 4 g/l kui NAM > 14 %; |
| --- | --- |

—

fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 4 g/l kui NAM > 14 %;

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): 14

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Muud analüütilised kriteeriumid, mis järgivad ühenduse eeskirju.

Punased vaiksed veinid

Punaseid veine, mis moodustavad põhitoodangu, mõjutavad eri tüüpi mullad, nende peamised viinamarjasordid on ’Grenache N’, ’Mourvèdre N’, ja ’Syrah N’.

Nende eripära on tugev karakter, mida rikastab tihti üsna pikk kasvuperiood, isegi kui tegemist ei ole sellest tuleneva omadusega. Need on kompleksse lõhnaga, kus on ülekaalukalt tunda enamasti üleküpsenud nootidega punaseid või musti marju, suhkruga konserveeritud või moosiks tehtud marju.

Vanemate veinide puhul on rohkem tunda vürtsikaid, loomseid noote (nahk, metsloom, ...). Need on ulatusliku meeldiva maitsega, täidlased ja tanniinise struktuuriga, ilma et see oleks liiga agressiivne. Tegu on säilitamiseks mõeldud veinidega, mis on jõulised, ümarad ja elegantsed.

Väikseim naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 %.

Pakendamine:

| — | fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 3 g/l kui NAM ≤ 14 %; |
| --- | --- |

—

fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 3 g/l kui NAM ≤ 14 %;

| — | fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 4 g/l kui NAM > 14 %; |
| --- | --- |

—

fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 4 g/l kui NAM > 14 %;

| — | õunhappe sisaldus ≤ 0,4 g/l; |
| --- | --- |

—

õunhappe sisaldus ≤ 0,4 g/l;

| — | värviomadused (DO 420 nm + DO 520 nm + DO 620 nm) ≥ 5; |
| --- | --- |

—

värviomadused (DO 420 nm + DO 520 nm + DO 620 nm) ≥ 5;

| — | polüfenoolide kogusisaldus (DO 280 nm) ≥ 45. |
| --- | --- |

—

polüfenoolide kogusisaldus (DO 280 nm) ≥ 45.

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): 14

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Muud analüütilised kriteeriumid, mis järgivad ühenduse eeskirju.

Roosad vaiksed veinid

Roosad veinid, mille tootmine sarnaneb valgete veinidega, on heleda värvusega, rikkaliku ja reeglina jõulise, ülekaalukalt puuviljase maitsega, nende peamised viinamarjasordid on samuti ’Grenache N’, ’Mmourvèdre N’ ja ’Syrah N’. Nende eripära on pikaajaline püsiv lõhn.

VNAM: 12 %.

Pakendamine:

| — | fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 3 g/l kui NAM ≤ 14 %; |
| --- | --- |

—

fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 3 g/l kui NAM ≤ 14 %;

| — | fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 4 g/l kui NAM > 14 %; |
| --- | --- |

—

fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 4 g/l kui NAM > 14 %;

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): 14

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Muud analüütilised kriteeriumid, mis järgivad ühenduse eeskirju.

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

Veinide valmistamiseks kohaldatav piirang

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Ridade- ja viinapuudevaheline laius

Kasvatustavad

Ridadevaheline laius ei tohi olla suurem kui 2,5 meetrit;

Iga viinapuu maksimaalne pindala on 2,5 ruutmeetrit. Sama rea viinapuudevaheline laius on 0,85–1,2 meetrit.

Viinapuude lõikamine

Kasvatustavad

Viljapuud lõigatakse lühikeseks (lehtrikujuliselt või Royat’ lõikamismeetodiga) nii, et neil oleks maksimaalselt 6 lühivõrset. Igal lühivõrsel on maksimaalselt 2 punga.

Royat’ lõikamismeetodit võib kasutada kuni 2 aastat. Selle aja vältel võib kasutada Guyot’ meetodit maksimaalselt 8 pungaga pikkade viinapuude ja maksimaalselt 2 pungaga lühivõrsete puhul.

Viinamarjasorti ’Viognier B’ võib lõigata:

| — | lihtsa Guyot’ meetodiga maksimaalselt 8 pungaga pikkade viinapuude ja maksimaalselt 2 pungaga 1 või 2 lühivõrse puhul; |
| --- | --- |

—

lihtsa Guyot’ meetodiga maksimaalselt 8 pungaga pikkade viinapuude ja maksimaalselt 2 pungaga 1 või 2 lühivõrse puhul;

| — | kahekordse Guyot’ meetodiga maksimaalselt 6 pungaga iga pika viinapuu ja maksimaalselt 2 pungaga 1 või 2 lühivõrse puhul; |
| --- | --- |

—

kahekordse Guyot’ meetodiga maksimaalselt 6 pungaga iga pika viinapuu ja maksimaalselt 2 pungaga 1 või 2 lühivõrse puhul;

Niisutamine

Kasvatustavad

Niisutamine võib olla lubatud.

b.   Maksimaalne saagikus

40 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Vaucluse’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Sarrians, Vacqueyras.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Bourboulenc B |
| --- | --- |

Bourboulenc B

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Cinsaut N |
| --- | --- |

Cinsaut N

| | Mourvèdre N |
| --- | --- |

Mourvèdre N

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Syrah N |
| --- | --- |

Syrah N

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

8.   Seos(ed)

Rhône’i jõe oru lõunapoolsete viinamarjaistanduste alal, mis on tuntud Côtes du Rhône’i piirkonnana, ümbritseb kaitstud päritolunimetuse „Vacqueyras“ piirkond tähelepanuväärset lubjakivimassiivi Dentelles de Montmirail. Selle kauni mäe (mons mirabilis), mis takistab lääne-ida suunal osaliselt Rhône’i jõe oruni pääsemist, kaudu tehti esimesed edusammud kõnealuse oru suunas.

Geograafiline piirkond asub Vaucluse’i departemangu Vacqueyras ja Sarrians’i kommuunides. Päritolunimetuse „Vacqueyras“ eelmine nimetus „Vallis Quadreria“, „Vallée de Pierres“ oli täielikult õigustatud, kuna viinamarjaistandus oli peamiselt istutatud Ouvèze’i suurtele 60–160 meetri kõrgustele terrassidele. Siinne kliima on vahemereline, soe, kuiv ning päiksepaisteline, mis on eriti oluline. Aastane keskmine sademete hulk on väike, kuid väga ebakorrapärane ning pööripäevadel võib esineda tugevaid vihmasadusid. Geograafilist piirkonda mõjutab ühtlasi ka (rohkem kui 100 päeval aastas) tugev külm põhjatuul mistraal.

Kaitstud päritolunimetusega „Vacueyras“ veine iseloomustavad antud piirkonna iseärasused, arvestades ühelt poolt saagi potentsiaali mõjutavaid iseloomulikke looduslikke tegureid nagu suure läbilaskevõimega maapinnad (liiv, kruus, kiviklibu), mida seostatakse tihti savise mullastiku tüübiga, mis võimaldab kuivaperioodil olulist veesisaldust säilitada, teiselt poolt mõõdukat vahemerelist kliimat, mida mõjutab lähedalasuv massiiv Dentelles de Montmirail, mis tagab viinamarjade valmimiseks head tingimused ilma suurte temperatuurierinevusteta ja võimaldab avalduda mistraali kasulikel omadustel nii kontsentratsiooni osas kui ka kaitses seenhaiguste vastu. Lisaks on olulisel kohal inimtegurid, mis avalduvad põlvkondade vältel kogutud tootjate oskusteabes nii viinamarjaistanduste kui ka saagikoristuse kohta.

Neid seoseid on eriti hästi tunda punaste veinide puhul, näiteks kiviklibuse maapinnaga istandustest tuleneb veinide kompleksne jõuline ja tanniinine struktuur, liivase maapinnaga istandusest pärit veinides avalduvad peen maitse ja puuviljased lõhnad ning kruusase maapinnaga istandustest tulenevad veinide harmoonilised ja tasakaalukad omadused. Nende tugev potentsiaal, eelmainitud oskusteave ning tooraine iseärasustega arvestamine võimaldab punaste veinide identiteedi säilitamise.

Üsna erandlikult tunnustatakse selles viinamarjakasvatuspiirkonnas toodetud veinide eripärast identiteeti ka valgete ja roosade veinide puhul, millel on samad nii looduslikest teguritest kui ka tootmistavadest tulenevad maitseomadused.

Tunnustuse, oskusteabe, veinide kasutamisvõimaluste ning kvaliteedi kohta võib teavet saada nii „Vacqueyras“ istanduse kui ka põllumajandustegevusega seotud olulise ja kaitstud maapiirkondade kultuuripärandi kaudu.

9.   Olulised lisatingimused

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik

Siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinidel võib olla ka suurema geograafilise piirkonna „Cru des Côtes du Rhône“ või „Vignobles de la Vallée du Rhône“ märgistus. Tingimused suurema geograafilise piirkonna „Vignobles de la Vallée du Rhône“ kasutamiseks on täpsustatud erinevate intellektuaalomandi kaitse ja asjakohaste organisatsioonide poolt allkirjastatud nõusolekus, milles käsitletakse kõnealuse suurema geograafilise piirkonna kasutamistingimusi.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuvaks piirkonnaks, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ning veini valmistamise ja kääritamise osas, on järgnevate kommuunide territooriumid:

Ardèche’i departemang: 2 kommuuni

Drôme’i departemang: 5 kommuuni

Rhône’i departemang: 3 kommuuni

Vaucluse’i departemang: 59 kommuuni

Täpne nimekiri departemangude kommuunidest on ära toodud päritolunimetuse tootespetsifikaadis.

10.   Link tootespetsifikaadi juurde

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5cae91ee-7281-49fb-a01b-3d1fff4f78ec

---

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/15

---

Arvamus, mille konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma 29. novembri 2013. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit C.39914 – euro intressimäära tuletisinstrumendid (kokkuleppemenetlus)

Raportöör: Madalmaad

(2017/C 206/05)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsuse eelnõus käsitletav konkurentsivastane käitumine kujutab endast ettevõtjate vahelist kokkulepet ja/või kooskõlastatud tegevust ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsuse eelnõus käsitletav konkurentsivastane käitumine kujutab endast ettevõtjate vahelist kokkulepet ja/või kooskõlastatud tegevust ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, mis esitati otsuse eelnõus toote ning kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse geograafilise ulatuse kohta. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, mis esitati otsuse eelnõus toote ning kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse geograafilise ulatuse kohta.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsuse eelnõus käsitletavad ettevõtjad on osalenud ühes ja pidevas ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumises. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsuse eelnõus käsitletavad ettevõtjad on osalenud ühes ja pidevas ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumises.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtjate vaheliste kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärk oli piirata konkurentsi ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtjate vaheliste kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärk oli piirata konkurentsi ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kokkulepe ja/või kooskõlastatud tegevus võisid liikmesriikide/lepinguosaliste vahelist kaubandust oluliselt mõjutada. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kokkulepe ja/või kooskõlastatud tegevus võisid liikmesriikide/lepinguosaliste vahelist kaubandust oluliselt mõjutada.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga rikkumise kestuse kohta. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga rikkumise kestuse kohta.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni otsuse eelnõuga adressaatide suhtes. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni otsuse eelnõuga adressaatide suhtes.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et eelnõu kohase otsuse adressaatidele tuleks määrata trahv. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et eelnõu kohase otsuse adressaatidele tuleks määrata trahv.

| 9. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga 2006. aasta suuniste kohaldamise suhtes, milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodit. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga 2006. aasta suuniste kohaldamise suhtes, milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodit.

| 10. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide põhisummade kohta. |
| --- | --- |

10.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvide põhisummade kohta.

| 11. | Nõuandekomitee nõustub trahvide määramise aluseks võetud ajavahemiku kindlaksmääramisega. |
| --- | --- |

11.

Nõuandekomitee nõustub trahvide määramise aluseks võetud ajavahemiku kindlaksmääramisega.

| 12. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kõnealuse juhtumi puhul puuduvad raskendavad või kergendavad asjaolud. |
| --- | --- |

12.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kõnealuse juhtumi puhul puuduvad raskendavad või kergendavad asjaolud.

| 13. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide vähendamise suhtes 2006. aasta leebema kohtlemise teatise alusel. |
| --- | --- |

13.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide vähendamise suhtes 2006. aasta leebema kohtlemise teatise alusel.

| 14. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide vähendamise suhtes 2008. aasta kokkuleppemenetluse läbiviimist käsitleva teatise alusel. |
| --- | --- |

14.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide vähendamise suhtes 2008. aasta kokkuleppemenetluse läbiviimist käsitleva teatise alusel.

| 15. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide lõppsumma suhtes. |
| --- | --- |

15.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide lõppsumma suhtes.

| 16. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

16.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/16

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Euro intressimäära tuletisinstrumendid

(AT.39914)

(2017/C 206/06)

5. märtsil 2013. aastal algatas Euroopa Komisjon Barclaysi, (2) Deutsche Banki, (3) Société Générale’i, RBSi, (4) Crédit Agricole’i, HSBC ja JP Morgani (5) suhtes määruse (EÜ) nr 1/2003 (6) artikli 11 lõike 6 kohase menetluse.

Pärast kokkuleppe sõlmimiseks peetud arutelusid ja kokkuleppemenetluse ettepaneku esitamist vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 (7) artikli 10a lõikele 2 võttis Euroopa Komisjon 29. oktoobril 2013 vastu ettevõtjatele Barclays, Deutsche Bank, Société Générale ja RBS („kokkuleppemenetluse pooled“) adresseeritud vastuväited. Vastuväidetes märgiti, et kokkuleppemenetluse pooled osalesid aastatel 2005–2008 igaüks mingil ajal kokkulepetes ja/või kooskõlastatud tegevuses eesmärgiga moonutada euro üleeuroopalise pankadevahelise intressimääraga ja/või euro üleööturu keskmise aastaintressimääraga seotud euro intressimäära tuletisinstrumentide hinnastamiskomponentide tavapärast kujunemist. Sellised kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus kujutavad endast ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 ühte ja järjepidevat rikkumist.

Oma vastustes vastuväidetele kinnitasid kõik kokkuleppemenetluse pooled, et vastuväited arvestavad nende kokkuleppemenetluse ettepaneku sisu.

Olen otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt analüüsinud, kas kokkuleppemenetluse pooltele adresseeritud otsuse eelnõu käsitleb vaid neid vastuväiteid, mille puhul kokkuleppemenetluse pooltele on antud võimalus oma arvamus esitada, ja olen jõudnud järeldusele, et see on nii.

Pidades silmas ülaltoodut ja võttes arvesse, et kokkuleppemenetluse pooled ei ole saatnud mulle ühtegi taotlust ega kaebust, (8) leian, et kõnealuses juhtumis on olnud tagatud nende menetlusõiguste tõhus kasutamine.

Brüssel, 29. november 2013

Joos STRAGIER

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes; ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Barclays plc, Barclays Bank plc, Barclays Directors Limited, Barclays Group Holdings Limited, Barclays Capital Services Limited. 29. oktoobril 2013 laiendas komisjon menetlust ka ettevõtjale Barclays Services Jersey Limited.

2

(3)  Deutsche Bank AG, DB Group Services (UK) Limited ja Deutsche Bank Services (Jersey) Limited.

3

(4)  The Royal Bank of Scotland Group plc ja The Royal Bank of Scotland plc.

4

(5)  Ettevõtjate Crédit Agricole, HSBC ja JP Morgan suhtes algatatud menetlused on pooleli.

5

(6)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

7

(8)  Otsuse 2011/695/EL artikli 15 lõike 2 kohaselt võivad kartellijuhtumit käsitleva menetluse pooled, kes astuvad arutellu kokkuleppe sõlmimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artiklile 10a, pöörduda kokkuleppemenetluse jooksul igal ajal ärakuulamise eest vastutava ametniku poole, et tagada oma menetlusõiguste tõhus kasutamine. Vt ka komisjoni teatise 2008/C 167/01 (mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23) lõige 18 (ELT C 167, 2.7.2008, lk 1).

8

---

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/17

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

4. detsember 2013,

milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohast menetlust

(juhtum AT.39914 – euro intressimäära tuletisinstrumendid)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8512 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2017/C 206/07)

Komisjon võttis 4. detsembril 2013 vastu otsuse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 101 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) artikli 53 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

1.   SISSEJUHATUS

| 1) | Otsuse adressaadid osalesid ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 ühes ja järjepidevas rikkumises. Rikkumise eesmärk oli piirata ja/või moonutada konkurentsi euro intressimäära tuletisinstrumentide (Euro Interest Rate Derivatives) sektoris seoses euro üleeuroopalise pankadevahelise intressimääraga (Euro Interbank Offered Rate, EURIBOR) ja/või euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga (Euro Over-Night Index Average, EONIA). |
| --- | --- |

1)

Otsuse adressaadid osalesid ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 ühes ja järjepidevas rikkumises. Rikkumise eesmärk oli piirata ja/või moonutada konkurentsi euro intressimäära tuletisinstrumentide (Euro Interest Rate Derivatives) sektoris seoses euro üleeuroopalise pankadevahelise intressimääraga (Euro Interbank Offered Rate, EURIBOR) ja/või euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga (Euro Over-Night Index Average, EONIA).

| 2) | EURIBOR on viitintressimäär, millega kajastatakse pankadevaheliste eurodes antavate laenude kulu ja mida kasutatakse laialdaselt rahvusvahelistel rahaturgudel. EURIBOR on indeks, mis on saadud intressimäära alusel, millega üks kõrge reitinguga pank pakub euroalal pankadevahelisi tähtajalisi hoiuseid teisele kõrge reitinguga pangale
   (2) ning selle aluseks on paneeli kuuluvate pankade määratavad individuaalsed intressimäärad, millega neist igaühe arvates laenaks üks hüpoteetiline kõrge reitinguga pank rahalisi vahendeid teisele kõrge reitinguga pangale (3). Euroopa Pangandusföderatsiooni EURIBORi käsitlevas tegevusjuhendis on nimelt kirjas: paneeli kuuluvad pangad esitavad iga päev intressimäära, [...] millega neist igaühe arvates pakub üks kõrge reitinguga pank euroalal pankadevahelisi tähtajalisi hoiuseid teisele kõrge reitinguga pangale
   (4). |
| --- | --- |

2)

EURIBOR on viitintressimäär, millega kajastatakse pankadevaheliste eurodes antavate laenude kulu ja mida kasutatakse laialdaselt rahvusvahelistel rahaturgudel. EURIBOR on indeks, mis on saadud intressimäära alusel, millega üks kõrge reitinguga pank pakub euroalal pankadevahelisi tähtajalisi hoiuseid teisele kõrge reitinguga pangale
   (2) ning selle aluseks on paneeli kuuluvate pankade määratavad individuaalsed intressimäärad, millega neist igaühe arvates laenaks üks hüpoteetiline kõrge reitinguga pank rahalisi vahendeid teisele kõrge reitinguga pangale (3). Euroopa Pangandusföderatsiooni EURIBORi käsitlevas tegevusjuhendis on nimelt kirjas: paneeli kuuluvad pangad esitavad iga päev intressimäära, [...] millega neist igaühe arvates pakub üks kõrge reitinguga pank euroalal pankadevahelisi tähtajalisi hoiuseid teisele kõrge reitinguga pangale
   (4).

| 3) | EURIBOR arvutatakse (5) välja osalevate ja paneeli kuuluvate pankade esitatud intressimäärade alusel, (6) mis saadetakse igal kauplemispäeval kl 10.45–11.00 Brüsseli aja järgi Thomson Reutersile, Euroopa Pangandusföderatsiooni arvutusagendile. Igal paneeli kuuluval pangal on andmete esitajad, kes vastutavad intressimäära ettepaneku esitamise eest asjaomase paneeli kuuluva panga nimel. Esitajad töötavad tavaliselt asjaomase paneeli kuuluva panga varahalduse osakonnas. EURIBOR määratakse ja avaldatakse igal tööpäeval kell 11.00 Brüsseli aja järgi (10.00 Londoni aja järgi). Iga paneeli kuuluv pank osaleb kõigi EURIBORi 15 intressimäära esitamisel (üks iga tähtaja kohta alates ühest nädalast kuni kaheteistkümne kuuni – edaspidi „tähtajad“). |
| --- | --- |

3)

EURIBOR arvutatakse (5) välja osalevate ja paneeli kuuluvate pankade esitatud intressimäärade alusel, (6) mis saadetakse igal kauplemispäeval kl 10.45–11.00 Brüsseli aja järgi Thomson Reutersile, Euroopa Pangandusföderatsiooni arvutusagendile. Igal paneeli kuuluval pangal on andmete esitajad, kes vastutavad intressimäära ettepaneku esitamise eest asjaomase paneeli kuuluva panga nimel. Esitajad töötavad tavaliselt asjaomase paneeli kuuluva panga varahalduse osakonnas. EURIBOR määratakse ja avaldatakse igal tööpäeval kell 11.00 Brüsseli aja järgi (10.00 Londoni aja järgi). Iga paneeli kuuluv pank osaleb kõigi EURIBORi 15 intressimäära esitamisel (üks iga tähtaja kohta alates ühest nädalast kuni kaheteistkümne kuuni – edaspidi „tähtajad“).

| 4) | EURIBORil ei ole üleöötähtaega. Seda ülesannet täidab EONIA, üleööturu intressimäär, mis arvutatakse Euroopa Keskpanga abiga teatud pankade kõigi tagamata üleöölaenutehingute intressimäärade kaalutud keskmisena pankadevahelisel turul. EONIA määramisel osalevad pangad on samad mis EURIBORi määramisel osalevad ja paneeli kuuluvad pangad. |
| --- | --- |

4)

EURIBORil ei ole üleöötähtaega. Seda ülesannet täidab EONIA, üleööturu intressimäär, mis arvutatakse Euroopa Keskpanga abiga teatud pankade kõigi tagamata üleöölaenutehingute intressimäärade kaalutud keskmisena pankadevahelisel turul. EONIA määramisel osalevad pangad on samad mis EURIBORi määramisel osalevad ja paneeli kuuluvad pangad.

| 5) | EURIBORi eri tähtajad (näiteks 1 kuu, 3, 6 või 12 kuud) on EURIBORi-põhiste euro intressimäära tuletisinstrumentide hinnastamiskomponendid. Euro intressimäära tuletisinstrumentide puhul võib kindlal päeval saabuv või uuesti määratav EURIBORi tähtaeg mõjutada rahavoogu, mis laekub panka euro intressimäära tuletisinstrumentide vastaspoolelt või mida pank vajab sellel kuupäeval vastaspoolele maksmiseks. Olenevalt kauplemis-/riskipositsioonidest, mille panga kauplejad on panga nimel võtnud, võib panga EURIBORi intressimäär olla fikseeritud kõrgele (kui talle laekub EURIBORi alusel arvutatud summa), madalale (kui ta peab maksma EURIBORi alusel arvutatud summa) või olla neutraalne (kui tal ei ole olulist positsiooni kummaski suunas). |
| --- | --- |

5)

EURIBORi eri tähtajad (näiteks 1 kuu, 3, 6 või 12 kuud) on EURIBORi-põhiste euro intressimäära tuletisinstrumentide hinnastamiskomponendid. Euro intressimäära tuletisinstrumentide puhul võib kindlal päeval saabuv või uuesti määratav EURIBORi tähtaeg mõjutada rahavoogu, mis laekub panka euro intressimäära tuletisinstrumentide vastaspoolelt või mida pank vajab sellel kuupäeval vastaspoolele maksmiseks. Olenevalt kauplemis-/riskipositsioonidest, mille panga kauplejad on panga nimel võtnud, võib panga EURIBORi intressimäär olla fikseeritud kõrgele (kui talle laekub EURIBORi alusel arvutatud summa), madalale (kui ta peab maksma EURIBORi alusel arvutatud summa) või olla neutraalne (kui tal ei ole olulist positsiooni kummaski suunas).

| 6) | EURIBORi määrad kajastuvad muu hulgas euro intressimäära tuletisinstrumentide hinnastamises, kusjuures need tuletisinstrumendid on ülemaailmselt kaubeldavad finantstooted, mida äriühingud, finantseerimisasutused, riskifondid ja teised ettevõtjad kasutavad, et tulla toime oma avatusega intressiriskile (riskide maandamine nii laenuvõtjate kui ka investorite jaoks), või spekulatsiooni eesmärgil (7). Tavalisimad euro intressimäära tuletisinstrumendid on peamiselt i) intressiforvardid, ii) intressimäära vahetuslepingud, iii) intressimääraoptsioonid ja iv) intressifutuurid. Euro intressimäära tuletisinstrumentidega võidakse kaubelda börsiväliselt või intressifutuuridega ka börsidel. |
| --- | --- |

6)

EURIBORi määrad kajastuvad muu hulgas euro intressimäära tuletisinstrumentide hinnastamises, kusjuures need tuletisinstrumendid on ülemaailmselt kaubeldavad finantstooted, mida äriühingud, finantseerimisasutused, riskifondid ja teised ettevõtjad kasutavad, et tulla toime oma avatusega intressiriskile (riskide maandamine nii laenuvõtjate kui ka investorite jaoks), või spekulatsiooni eesmärgil (7). Tavalisimad euro intressimäära tuletisinstrumendid on peamiselt i) intressiforvardid, ii) intressimäära vahetuslepingud, iii) intressimääraoptsioonid ja iv) intressifutuurid. Euro intressimäära tuletisinstrumentidega võidakse kaubelda börsiväliselt või intressifutuuridega ka börsidel.

| 7) | Otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele (edaspidi „adressaadid“):






  — | Barclays plc, Barclays Bank plc, Barclays Directors Limited, Barclays Group Holdings Limited, Barclays Capital Services Limited ja Barclays Services Jersey Limited (edaspidi koos „Barclays“); |
| --- | --- | --- |

7)

Otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele (edaspidi „adressaadid“):

—

Barclays plc, Barclays Bank plc, Barclays Directors Limited, Barclays Group Holdings Limited, Barclays Capital Services Limited ja Barclays Services Jersey Limited (edaspidi koos „Barclays“);

| — | Deutsche Bank AG, Deutsche Bank Services (Jersey) Limited ja DB Group Services (UK) Limited (edaspidi koos „Deutsche Bank“); |
| --- | --- |

—

Deutsche Bank AG, Deutsche Bank Services (Jersey) Limited ja DB Group Services (UK) Limited (edaspidi koos „Deutsche Bank“);

| — | Société Générale ja |
| --- | --- |

—

Société Générale ja

| — | The Royal Bank of Scotland Group plc ja The Royal Bank of Scotland plc (edaspidi koos „RBS“). |
| --- | --- |

—

The Royal Bank of Scotland Group plc ja The Royal Bank of Scotland plc (edaspidi koos „RBS“).

| 8) | Käesoleva otsuse aluseks on üksnes need asjaolud, millega Barclays, Deutsche Bank, Société Générale ja RBS on kokkuleppemenetluses nõustunud. Selle otsusega ei tunnistata ühtegi kokkuleppemenetlusvälist poolt vastutavaks osalemise eest ELi konkurentsiõiguse rikkumises kõnealuses juhtumis. |
| --- | --- |

8)

Käesoleva otsuse aluseks on üksnes need asjaolud, millega Barclays, Deutsche Bank, Société Générale ja RBS on kokkuleppemenetluses nõustunud. Selle otsusega ei tunnistata ühtegi kokkuleppemenetlusvälist poolt vastutavaks osalemise eest ELi konkurentsiõiguse rikkumises kõnealuses juhtumis.

| 9) | Barclays, Deutsche Bank ja Société Générale olid EURIBORi paneeli kuuluvad pangad kogu sellel ajavahemikul, kui nad osalesid rikkumises. RBSi kontsern lisandus paneeli kuuluvate pankade sekka 17. oktoobril 2007, pärast ABN Amro osade ülevõtmist. |
| --- | --- |

9)

Barclays, Deutsche Bank ja Société Générale olid EURIBORi paneeli kuuluvad pangad kogu sellel ajavahemikul, kui nad osalesid rikkumises. RBSi kontsern lisandus paneeli kuuluvate pankade sekka 17. oktoobril 2007, pärast ABN Amro osade ülevõtmist.

2.   JUHTUMI KIRJELDUS

2.1.   Menetlus

| 10) | Juhtumit käsitlev menetlus algatati 14. juunil 2011 ja selle aluseks oli Barclaysi taotlus trahvidest vabastamiseks. 18.–21. oktoobrini 2011 tegi komisjon etteteatamata kontrollkäike Londonis ja Pariisis asuvate erinevate pankade ruumidesse. Samuti saatis ta välja hulga teabenõudeid. Pärast kontrollkäike esitasid RBS, Deutsche Bank ja Société Générale komisjonile leebema kohtlemise taotluse. |
| --- | --- |

10)

Juhtumit käsitlev menetlus algatati 14. juunil 2011 ja selle aluseks oli Barclaysi taotlus trahvidest vabastamiseks. 18.–21. oktoobrini 2011 tegi komisjon etteteatamata kontrollkäike Londonis ja Pariisis asuvate erinevate pankade ruumidesse. Samuti saatis ta välja hulga teabenõudeid. Pärast kontrollkäike esitasid RBS, Deutsche Bank ja Société Générale komisjonile leebema kohtlemise taotluse.

| 11) | 5. märtsi ja 29. oktoobri 2013. aasta otsusega algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõike 6 kohase menetluse otsuse adressaatide ja veel kolme panga suhtes eesmärgiga alustada nendega arutelu kokkuleppe sõlmimise üle. Toimusid kokkulepet käsitlevad kohtumised pooltega ja seejärel esitasid otsuse adressaadid komisjonile ametliku taotluse sõlmida kokkulepe vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõikele 2. |
| --- | --- |

11)

5. märtsi ja 29. oktoobri 2013. aasta otsusega algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõike 6 kohase menetluse otsuse adressaatide ja veel kolme panga suhtes eesmärgiga alustada nendega arutelu kokkuleppe sõlmimise üle. Toimusid kokkulepet käsitlevad kohtumised pooltega ja seejärel esitasid otsuse adressaadid komisjonile ametliku taotluse sõlmida kokkulepe vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõikele 2.

| 12) | 29. oktoobril 2013 võttis komisjon vastu ettevõtjatele Barclays, Deutsche Bank, Société Générale ja RBS adresseeritud vastuväited ning kõik neli poolt kinnitasid, et need vastuväited arvestavad nende kokkuleppemenetluse ettepanekute sisu ja nad soovivad ühineda kokkuleppemenetlusega. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas heakskiitva arvamuse 29. novembril 2013 ning komisjon võttis otsuse vastu 4. detsembril 2013. |
| --- | --- |

12)

29. oktoobril 2013 võttis komisjon vastu ettevõtjatele Barclays, Deutsche Bank, Société Générale ja RBS adresseeritud vastuväited ning kõik neli poolt kinnitasid, et need vastuväited arvestavad nende kokkuleppemenetluse ettepanekute sisu ja nad soovivad ühineda kokkuleppemenetlusega. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas heakskiitva arvamuse 29. novembril 2013 ning komisjon võttis otsuse vastu 4. detsembril 2013.

2.2.   Käitumise kirjeldus

| 13) | Pooled on oma teatavate töötajate käitumise tõttu osalenud euro intressimäära tuletisinstrumentide sektoris kokkulepetes, mis seisnesid eri poolte vahelistes järgmistes toimingutes.






  a) | Oli juhtumeid, kus eri poolte teatavad kauplejad edastasid ja/või said soove, et teatavate EURIBORi tähtaegade puhul madalale või kõrgele fikseeritud intressimäära ei muudetaks. Need soovid olenesid nende kauplemis- või riskipositsioonidest. |
| --- | --- | --- |

13)

Pooled on oma teatavate töötajate käitumise tõttu osalenud euro intressimäära tuletisinstrumentide sektoris kokkulepetes, mis seisnesid eri poolte vahelistes järgmistes toimingutes.

a)

Oli juhtumeid, kus eri poolte teatavad kauplejad edastasid ja/või said soove, et teatavate EURIBORi tähtaegade puhul madalale või kõrgele fikseeritud intressimäära ei muudetaks. Need soovid olenesid nende kauplemis- või riskipositsioonidest.

| b) | Oli juhtumeid, kus eri poolte teatavad kauplejad edastasid üksteisele ja/või said üksteiselt üksikasjalikku teavet – mis ei olnud avalikkusele teada ega kättesaadav – kauplemispositsioonide või selle kohta, millise EURIBORi kavatses vähemalt üks nende asjaomane pank teatud tähtaegade puhul edaspidi esitada. |
| --- | --- |

b)

Oli juhtumeid, kus eri poolte teatavad kauplejad edastasid üksteisele ja/või said üksteiselt üksikasjalikku teavet – mis ei olnud avalikkusele teada ega kättesaadav – kauplemispositsioonide või selle kohta, millise EURIBORi kavatses vähemalt üks nende asjaomane pank teatud tähtaegade puhul edaspidi esitada.

| c) | Veel oli juhtumeid, kus teatavad kauplejad uurisid võimalusi ühtlustada oma euro intressimäära tuletisinstrumentide kauplemispositsioonid punktides (a) või (b) kirjeldatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

c)

Veel oli juhtumeid, kus teatavad kauplejad uurisid võimalusi ühtlustada oma euro intressimäära tuletisinstrumentide kauplemispositsioonid punktides (a) või (b) kirjeldatud teabe põhjal.

| d) | Samuti oli juhtumeid, kus teatavad kauplejad uurisid võimalusi ühtlustada vähemalt ühe nende panga esitatav tulevane EURIBOR punktides (a) või (b) kirjeldatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

d)

Samuti oli juhtumeid, kus teatavad kauplejad uurisid võimalusi ühtlustada vähemalt ühe nende panga esitatav tulevane EURIBOR punktides (a) või (b) kirjeldatud teabe põhjal.

| e) | Oli juhtumeid, kus vähemalt üks sellistes aruteludes osalenud kaupleja võttis või enda väitel võttis ühendust asjaomase panga EURIBORi esitajaga taotlemaks, et Euroopa Pangandusföderatsiooni arvutusagendile esitataks intressimäär teatud suunas või teatud tasemel. |
| --- | --- |

e)

Oli juhtumeid, kus vähemalt üks sellistes aruteludes osalenud kaupleja võttis või enda väitel võttis ühendust asjaomase panga EURIBORi esitajaga taotlemaks, et Euroopa Pangandusföderatsiooni arvutusagendile esitataks intressimäär teatud suunas või teatud tasemel.

| f) | Oli juhtumeid, kus vähemalt üks sellistes aruteludes osalenud kaupleja väitis, et temalt küsiti või ta küsis esitaja vastust enne kellaaega, mil igapäevane EURIBOR tuli esitada arvutusagendile, või kui kõnealune kaupleja oli seda juba esitajaga arutanud, edastas selle esitajalt saadud teabe teise poole kauplejale. |
| --- | --- |

f)

Oli juhtumeid, kus vähemalt üks sellistes aruteludes osalenud kaupleja väitis, et temalt küsiti või ta küsis esitaja vastust enne kellaaega, mil igapäevane EURIBOR tuli esitada arvutusagendile, või kui kõnealune kaupleja oli seda juba esitajaga arutanud, edastas selle esitajalt saadud teabe teise poole kauplejale.

| g) | Oli juhtumeid, kus vähemalt üks ühe poole kaupleja avalikustas teise poole kauplejale muud üksikasjalikku ja tundlikku teavet selle kohta, milline on euro intressimäära tuletisinstrumentide kauplemis- või hinnastamisstrateegia tema pangas. |
| --- | --- |

g)

Oli juhtumeid, kus vähemalt üks ühe poole kaupleja avalikustas teise poole kauplejale muud üksikasjalikku ja tundlikku teavet selle kohta, milline on euro intressimäära tuletisinstrumentide kauplemis- või hinnastamisstrateegia tema pangas.

| 14) | Lisaks oli juhtumeid, kus erinevate poolte jaoks töötavad teatavad kauplejad arutlesid EURIBORi kehtestamise tulemuse, sealhulgas konkreetsete pankade esitatud määrade üle pärast seda, kui selle päeva EURIBOR oli kehtestatud ja avaldatud. |
| --- | --- |

14)

Lisaks oli juhtumeid, kus erinevate poolte jaoks töötavad teatavad kauplejad arutlesid EURIBORi kehtestamise tulemuse, sealhulgas konkreetsete pankade esitatud määrade üle pärast seda, kui selle päeva EURIBOR oli kehtestatud ja avaldatud.

| 15) | Iga pool on käitunud eespool nimetatud viisil vähemalt mõne korra. Selline käitumine ilmnes kogu selle aja jooksul, kui kokkuleppemenetluse pooled rikkumises osalesid, kuigi kõik kokkuleppemenetluse pooled ei osalenud kõigis salakokkuleppe sõlmimise juhtumites ja salajase suhtlemise sagedus oli rikkumise ajal erinev. |
| --- | --- |

15)

Iga pool on käitunud eespool nimetatud viisil vähemalt mõne korra. Selline käitumine ilmnes kogu selle aja jooksul, kui kokkuleppemenetluse pooled rikkumises osalesid, kuigi kõik kokkuleppemenetluse pooled ei osalenud kõigis salakokkuleppe sõlmimise juhtumites ja salajase suhtlemise sagedus oli rikkumise ajal erinev.

| 16) | Salajane tegevus toimus kahepoolsete kontaktide kaudu, peamiselt internetivestluste, e-kirjade ja internetisõnumite või telefoni teel. |
| --- | --- |

16)

Salajane tegevus toimus kahepoolsete kontaktide kaudu, peamiselt internetivestluste, e-kirjade ja internetisõnumite või telefoni teel.

2.3.   Individuaalne osalemine rikkumises

| 17) | 29. septembrist 2005 kuni 30. maini 2008 osales Barclays kõigi osaliste asjaomase rikkumisaja jooksul koos Deutsche Banki, Société Générale’i, RBSi ja veel kolme pangaga vähemalt mõnes kahepoolses toimingus, mis on loetletud punktis 13. |
| --- | --- |

17)

29. septembrist 2005 kuni 30. maini 2008 osales Barclays kõigi osaliste asjaomase rikkumisaja jooksul koos Deutsche Banki, Société Générale’i, RBSi ja veel kolme pangaga vähemalt mõnes kahepoolses toimingus, mis on loetletud punktis 13.

| 18) | 29. septembrist 2005 kuni 30. maini 2008 osales Deutsche Bank kõigi osaliste asjaomase rikkumisaja jooksul koos Barclaysi, RBSi ja veel ühe pangaga vähemalt mõnes kahepoolses toimingus, mis on loetletud punktis 13. |
| --- | --- |

18)

29. septembrist 2005 kuni 30. maini 2008 osales Deutsche Bank kõigi osaliste asjaomase rikkumisaja jooksul koos Barclaysi, RBSi ja veel ühe pangaga vähemalt mõnes kahepoolses toimingus, mis on loetletud punktis 13.

| 19) | 31. märtsist 2006 kuni 30. maini 2008 osales Société Générale kõigi osaliste asjaomase rikkumisaja jooksul koos Barclaysi ja RBSiga vähemalt mõnes kahepoolses toimingus, mis on loetletud punktis 13. |
| --- | --- |

19)

31. märtsist 2006 kuni 30. maini 2008 osales Société Générale kõigi osaliste asjaomase rikkumisaja jooksul koos Barclaysi ja RBSiga vähemalt mõnes kahepoolses toimingus, mis on loetletud punktis 13.

| 20) | 26. septembrist 2007 kuni 30. maini 2008 osales RBS koos Barclaysi, Deutsche Banki ja Société Générale’iga vähemalt mõnes kahepoolses toimingus, mis on loetletud punktis 13. |
| --- | --- |

20)

26. septembrist 2007 kuni 30. maini 2008 osales RBS koos Barclaysi, Deutsche Banki ja Société Générale’iga vähemalt mõnes kahepoolses toimingus, mis on loetletud punktis 13.

| 21) | Nagu punktis 8 märgitud, ei tunnistata selle otsusega ühtegi kokkuleppemenetlusvälist poolt vastutavaks osalemise eest ELi konkurentsiõiguse rikkumises kõnealuses juhtumis. |
| --- | --- |

21)

Nagu punktis 8 märgitud, ei tunnistata selle otsusega ühtegi kokkuleppemenetlusvälist poolt vastutavaks osalemise eest ELi konkurentsiõiguse rikkumises kõnealuses juhtumis.

2.4.   Geograafiline ulatus

| 22) | Rikkumise geograafiline ulatus hõlmas vähemalt kogu EMPd. |
| --- | --- |

22)

Rikkumise geograafiline ulatus hõlmas vähemalt kogu EMPd.

2.5.   Heastamismeetmed

| 23) | Otsuses kohaldatakse trahvide määramise 2006. aasta suuniseid (8). Otsusega määratakse trahvid punktis 7 loetletud ettevõtjatele Deutsche Bank, Société Générale ja RBS. |
| --- | --- |

23)

Otsuses kohaldatakse trahvide määramise 2006. aasta suuniseid (8). Otsusega määratakse trahvid punktis 7 loetletud ettevõtjatele Deutsche Bank, Société Générale ja RBS.

2.5.1.   Trahvi põhisumma

| 24) | Asjaomastele ettevõtjatele kehtestatava trahvi põhisumma kindlaksmääramisel lähtutakse müügiväärtusest, asjaolust, et rikkumine kujutab oma olemuselt kõige tõsisemat konkurentsipiirangut, kartelli kestusest ja geograafilisest ulatusest, asjaolust, et salajane tegevus puudutas rahalisi võrdlusaluseid, mõjutatud intressimäärade ülimast tähtsusest siseturu finantsteenuste sektoris ja liikmesriikides ning lisasummast, et heidutada ettevõtjaid osalemast sellistes ebaseaduslikes toimingutes. |
| --- | --- |

24)

Asjaomastele ettevõtjatele kehtestatava trahvi põhisumma kindlaksmääramisel lähtutakse müügiväärtusest, asjaolust, et rikkumine kujutab oma olemuselt kõige tõsisemat konkurentsipiirangut, kartelli kestusest ja geograafilisest ulatusest, asjaolust, et salajane tegevus puudutas rahalisi võrdlusaluseid, mõjutatud intressimäärade ülimast tähtsusest siseturu finantsteenuste sektoris ja liikmesriikides ning lisasummast, et heidutada ettevõtjaid osalemast sellistes ebaseaduslikes toimingutes.

| 25) | Tavaliselt võtab komisjon arvesse ettevõtjate saadud müügiväärtust viimasel rikkumises osalemise täisaastal (9). Ta võib aga toimida ka teisiti, kui juhtumiomaseid asjaolusid arvestades on sobivam mõni muu võrdlusperiood (10). |
| --- | --- |

25)

Tavaliselt võtab komisjon arvesse ettevõtjate saadud müügiväärtust viimasel rikkumises osalemise täisaastal (9). Ta võib aga toimida ka teisiti, kui juhtumiomaseid asjaolusid arvestades on sobivam mõni muu võrdlusperiood (10).

| 26) | Selle rikkumise puhul arvutas komisjon kõigi kokkuleppemenetluse poolte aastase müügiväärtuse välja rahavoogude põhjal, mille iga pank sai rikkumises osalemise kuude jooksul oma EMPs asuvate vastaspooltega kaubeldud euro intressimäära tuletisinstrumentide portfellist ning mida on vähendatud ühtse teguriga, et võtta arvesse euro intressimäära tuletisinstrumentide sektori eripärasid, näiteks sellele sektorile omast tasaarvestust, mis tähendab, et pangad nii müüvad kui ka ostavad tuletisinstrumente, nii et laekuvad maksed tasaarvestatakse väljaminevate maksetega, ning hinnaerinevuste ulatust. |
| --- | --- |

26)

Selle rikkumise puhul arvutas komisjon kõigi kokkuleppemenetluse poolte aastase müügiväärtuse välja rahavoogude põhjal, mille iga pank sai rikkumises osalemise kuude jooksul oma EMPs asuvate vastaspooltega kaubeldud euro intressimäära tuletisinstrumentide portfellist ning mida on vähendatud ühtse teguriga, et võtta arvesse euro intressimäära tuletisinstrumentide sektori eripärasid, näiteks sellele sektorile omast tasaarvestust, mis tähendab, et pangad nii müüvad kui ka ostavad tuletisinstrumente, nii et laekuvad maksed tasaarvestatakse väljaminevate maksetega, ning hinnaerinevuste ulatust.

2.5.2.   Põhisumma kohandamine: raskendavad või kergendavad asjaolud

| 27) | Komisjon ei kohaldanud raskendavaid ega kergendavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

27)

Komisjon ei kohaldanud raskendavaid ega kergendavaid asjaolusid.

2.5.3.   Käibest 10 % moodustava piirangu kohaldamine

| 28) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõikes 2 sätestatakse, et määratav trahv ei tohi ühegi rikkumises osalenud ettevõtja puhul ületada ühegi rikkumiskorra eest 10 % tema kogukäibest majandusaastal, mis eelnes komisjoni otsuse vastuvõtmise kuupäevale. |
| --- | --- |

28)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõikes 2 sätestatakse, et määratav trahv ei tohi ühegi rikkumises osalenud ettevõtja puhul ületada ühegi rikkumiskorra eest 10 % tema kogukäibest majandusaastal, mis eelnes komisjoni otsuse vastuvõtmise kuupäevale.

| 29) | Kõnealusel juhul ei ületa ükski trahv 10 % ettevõtja kogukäibest majandusaastal, mis eelnes komisjoni otsuse vastuvõtmise kuupäevale. |
| --- | --- |

29)

Kõnealusel juhul ei ületa ükski trahv 10 % ettevõtja kogukäibest majandusaastal, mis eelnes komisjoni otsuse vastuvõtmise kuupäevale.

2.5.4.   2006. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamine

| 30) | Komisjon vabastas Barclaysi trahvist täielikult. Samuti vähendas komisjon uurimisel tehtud koostöö eest RBSile määratud trahvi 50 %, Deutsche Bankile määratud trahvi 30 % ja Société Générale’ile määratud trahvi 5 %. |
| --- | --- |

30)

Komisjon vabastas Barclaysi trahvist täielikult. Samuti vähendas komisjon uurimisel tehtud koostöö eest RBSile määratud trahvi 50 %, Deutsche Bankile määratud trahvi 30 % ja Société Générale’ile määratud trahvi 5 %.

2.5.5.   Kokkuleppemenetluse teatise kohaldamine

| 31) | Kokkuleppemenetluse teatise kohaldamise tulemusena vähendati kõigile kokkuleppemenetluse pooltele määratud trahvisummat 10 %, mis liideti leebemast kohtlemisest tulenevale kompensatsioonile. |
| --- | --- |

31)

Kokkuleppemenetluse teatise kohaldamise tulemusena vähendati kõigile kokkuleppemenetluse pooltele määratud trahvisummat 10 %, mis liideti leebemast kohtlemisest tulenevale kompensatsioonile.

3.   KOKKUVÕTE

| 32) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt määratud trahvid on järgmised.






  Ettevõtja | Trahv (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Barclays | 0 |
| Deutsche Bank | 465 861 000 |
| Société Générale | 445 884 000 |
| RBS | 131 004 000 |

32)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt määratud trahvid on järgmised.

Ettevõtja

Trahv (eurodes)

Barclays

0

Deutsche Bank

465 861 000

Société Générale

445 884 000

RBS

131 004 000

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

(2)  http://www.euribor-ebf.eu/euribor-org/about-euribor.html.

(3)  Paneeli koosseisu andmeid ja esitamise menetluskorda kirjeldatakse Euroopa Pangandusföderatsiooni EURIBORi käsitlevas tegevusjuhendis (http://www.euribor-ebf.eu/assets/files/Euribor_code_conduct.pdf).

(4)  Euroopa Pangandusföderatsiooni EURIBORi käsitlev tegevusjuhend, lk 17.

(5)  Kõigi paneeli kuuluvate pankade esitatud intressimääradest kõrgeim ja madalaim 15 % jäetakse kõrvale. Ülejäänud määradest leitakse keskmine ja see ümardatakse kolme kümnendkoha täpsusega.

(6)  Rikkumise ajal oli paneeli kuuluvaid panku 44, praegu on neid 25.

(7)  Rahvusvaheliste Arvelduste Panga sõnul oli emiteeritud euro intressimäära tuletisinstrumentide koguturuväärtus (http://www.bis.org/statistics/dt21a21b.pdf) 2012. aasta detsembris 9 067 miljardit USA dollarit ja need kujutavad endast börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide turul suurimat, 48 % osa.

(8)  ELT C 210, 1.9.2006, lk 2.

(9)  Trahvisuuniste punkt 13.

(10)  Üldkohtu 16. novembri 2011. aasta otsus kohtuasjas T-76/06: Plasticos Españoles (ASPLA) vs. komisjon, veel avaldamata, punktid 111–113.

---

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/21

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2017/C 206/08)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Eesti

Motiiv
  : Eesti iseseisvus

Kujunduse kirjeldus
  : mündil on kujutatud painduv tammetüvi, mille ühel küljel on oksad ja teisel küljel lehed. Oksad sümboliseerivad revolutsioonilisi ja raskeid aegu, mil sillutati tee Eesti vabadusele. Lehed sümboliseerivad Eesti tugevust, saavutusi ja elujõulisust. Tammetüve all vasakul on sõna „MAAPÄEV“ (Eestimaa ajutine maanõukogu) ja aastaarv „1917“. All paremal on käibele laskva riigi nimi „EESTI“ ja selle all käibelelaskmise aasta „2017“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  : juuni/juuli 2017

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/22

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2017/C 206/09)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Kreeka

Motiiv
  : Nikos Kazantzakise 60. surma-aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : Kujutatakse Nikos Kazantzakise, ühe 20. sajandi Kreeka suurima kirjaniku portreed profiilis. Siseringi serval vasakul on kiri „KREEKA VABARIIK“ ja „NIKOS KAZANTZAKIS“ (kreeka keeles). Üleval on käibele laskmise aasta „2017“ ja keskosas vasakul palmett (Kreeka rahapaja tunnus). Allosas paremal on näha kunstniku (George Stamatopoulos) monogramm.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  : kuni 750 000

Käibelelaskmise aeg
  : 2017. aasta juuni lõpuks

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/23

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2017/C 206/10)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Kreeka

Motiiv
  : Philippi arheoloogiline leiukoht

Kujunduse kirjeldus
  : Kujutatakse üht osa basiilikast B ning leiukohast avastatud vanakreeka mosaiigi ääremustrist inspireeritud lineaarseid motiive. Siseringi serval on sõnastus „PHILIPPI ARHEOLOOGILINE LEIUPAIK“ ja „KREEKA VABARIIK“ (kreeka keeles). Samuti on tagaplaanil märgitud käibelelaskmise aasta „2017“ ning paremal palmett (Kreeka rahapaja tunnus). Allosas paremal on näha kunstniku (George Stamatopoulos) monogramm.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  : kuni 750 000

Käibelelaskmise aeg
  : 2017. aasta 2. poolaasta

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/24

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste muutmine regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 206/11)

| Liikmesriik | Soome |
| --- | --- |
| Lennuliin | Helsingi – Savonlinna |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev | 22. august 2005 |
| Muudatuste jõustumise kuupäev | 8. jaanuar 2018 |
| Aadress, millelt on võimalik tasuta saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Finnish Transport Agency |
| Kirjaamo, PB 33 |
| FI-00521 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| Tel + 358 505942353 |
| Faks +358 295343700 |
| E-post: kirjaamo@liikennevirasto.fi |
| Veebisait |
| www.liikennevirasto.fi/savonlinna-airservices |

Liikmesriik

Soome

Lennuliin

Helsingi – Savonlinna

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev

22. august 2005

Muudatuste jõustumise kuupäev

8. jaanuar 2018

Aadress, millelt on võimalik tasuta saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Finnish Transport Agency

Kirjaamo, PB 33

FI-00521 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel + 358 505942353

Faks +358 295343700

E-post: kirjaamo@liikennevirasto.fi

Veebisait

www.liikennevirasto.fi/savonlinna-airservices

---

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/25

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 206/12)

| Liikmesriik | Soome |
| --- | --- |
| Lennuliin | Helsingi – Savonlinna |
| Lepingu kehtivusaeg | 8. jaanuar 2018 – 18. detsember 2020 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 61 päeva pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik tasuta saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Finnish Transport Agency |
| Kirjaamo, PB 33 |
| FI-00521 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| Tel + 358 505942353 |
| Faks +358 295343700 |
| E-post: kirjaamo@liikennevirasto.fi |
| Veebisait |
| www.liikennevirasto.fi/savonlinna-airservices |

Liikmesriik

Soome

Lennuliin

Helsingi – Savonlinna

Lepingu kehtivusaeg

8. jaanuar 2018 – 18. detsember 2020

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

61 päeva pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik tasuta saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Finnish Transport Agency

Kirjaamo, PB 33

FI-00521 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel + 358 505942353

Faks +358 295343700

E-post: kirjaamo@liikennevirasto.fi

Veebisait

www.liikennevirasto.fi/savonlinna-airservices

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/26

---

Toetustaotluste esitamise kutse (nr IX-2018/01) — Toetused Euroopa tasandi erakondadele

(2017/C 206/13)

A.   SISSEJUHATUS JA ÕIGUSRAAMISTIK

| 1. | Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 on sätestatud, et „Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele“. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 on sätestatud, et „Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele“.

| 2. | Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 224 võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu eeskirjad, mis reguleerivad Euroopa tasandi erakondi ning eelkõige nende rahastamise korda. Need eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määruses (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (1). |
| --- | --- |

2.

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 224 võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu eeskirjad, mis reguleerivad Euroopa tasandi erakondi ning eelkõige nende rahastamise korda. Need eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määruses (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (1).

| 3. | Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõike 1 teises lõigus on sätestatud, et „toetuste andmise tingimused sätestab Euroopa Parlamendi eelarvevahendite käsutaja toetusetaotluste esitamise kutses“. |
| --- | --- |

3.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõike 1 teises lõigus on sätestatud, et „toetuste andmise tingimused sätestab Euroopa Parlamendi eelarvevahendite käsutaja toetusetaotluste esitamise kutses“.

| 4. | Sellest tulenevalt avaldab Euroopa Parlament käesoleva toetustaotluste esitamise kutse Euroopa tasandi erakondadele toetuse andmiseks (edaspidi „kutse“). |
| --- | --- |

4.

Sellest tulenevalt avaldab Euroopa Parlament käesoleva toetustaotluste esitamise kutse Euroopa tasandi erakondadele toetuse andmiseks (edaspidi „kutse“).

| 5. | Põhiline õigusraamistik on määratletud järgmistes õigusaktides:






  a) | määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014; |
| --- | --- | --- |

5.

Põhiline õigusraamistik on määratletud järgmistes õigusaktides:

a)

määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014;

| b) | Euroopa Parlamendi juhatuse 12. juuni 2017. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist) rakenduseeskirjad (2); |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi juhatuse 12. juuni 2017. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist) rakenduseeskirjad (2);

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (3) (edaspidi „finantsmäärus“); |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (3) (edaspidi „finantsmäärus“);

| d) | komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju (4) (edaspidi „finantsmääruse kohaldamise eeskirjad“); |
| --- | --- |

d)

komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju (4) (edaspidi „finantsmääruse kohaldamise eeskirjad“);

| e) | komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL, Euratom) 2015/2401 Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste registri sisu ja toimimise kohta (5); |
| --- | --- |

e)

komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL, Euratom) 2015/2401 Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste registri sisu ja toimimise kohta (5);

| f) | komisjoni 3. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2246, milles on esitatud üksikasjalikud sätted registreeritud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste registreerimisnumbrite süsteemi ning standardsetes registriväljavõtetes esitatava teabe kohta (6); |
| --- | --- |

f)

komisjoni 3. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2246, milles on esitatud üksikasjalikud sätted registreeritud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste registreerimisnumbrite süsteemi ning standardsetes registriväljavõtetes esitatava teabe kohta (6);

| g) | Euroopa Parlamendi kodukord (7). |
| --- | --- |

g)

Euroopa Parlamendi kodukord (7).

B.   KUTSE EESMÄRK

| 6. | Käesoleva kutse eesmärk on kutsuda registreeritud Euroopa tasandi erakondi üles esitama taotlusi liidu eelarvest toetuse saamiseks (edaspidi „rahastamistaotlused“). |
| --- | --- |

6.

Käesoleva kutse eesmärk on kutsuda registreeritud Euroopa tasandi erakondi üles esitama taotlusi liidu eelarvest toetuse saamiseks (edaspidi „rahastamistaotlused“).

C.   RAHASTAMISE EESMÄRK, LIIK JA VORM

| 7. | Rahastamise eesmärk on toetada vastutava eelarvevahendite käsutaja rahastamisotsuses sätestatud tingimustel Euroopa tasandi erakondade põhikirjajärgset tegevust ja eesmärke 1. jaanuaril 2018 algaval ja 31. detsembril 2018 lõppeval eelarveaastal. |
| --- | --- |

7.

Rahastamise eesmärk on toetada vastutava eelarvevahendite käsutaja rahastamisotsuses sätestatud tingimustel Euroopa tasandi erakondade põhikirjajärgset tegevust ja eesmärke 1. jaanuaril 2018 algaval ja 31. detsembril 2018 lõppeval eelarveaastal.

| 8. | Rahastamise liigina on tegemist finantsmääruse teise osa VIII jaotise kohase rahalise toetusega Euroopa tasandi erakondadele („toetused“). Toetus on vormilt hüvitis, mille raames hüvitatakse teatav protsent tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest. |
| --- | --- |

8.

Rahastamise liigina on tegemist finantsmääruse teise osa VIII jaotise kohase rahalise toetusega Euroopa tasandi erakondadele („toetused“). Toetus on vormilt hüvitis, mille raames hüvitatakse teatav protsent tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest.

| 9. | Toetusesaajale Euroopa Parlamendi poolt makstav maksimumsumma ei tohi ületada 85 % tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest. |
| --- | --- |

9.

Toetusesaajale Euroopa Parlamendi poolt makstav maksimumsumma ei tohi ületada 85 % tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest.

D.   KASUTADA OLEV EELARVE

| 10. | Eelarveaastaks 2018 Euroopa Parlamendi eelarve artiklis 402 („Euroopa tasandi erakondade rahastamine“) ette nähtud toetuse summa on 32 447 000 eurot. Kasutada olevate assigneeringute lõplik suurus sõltub eelarvepädevate institutsioonide heakskiidust. |
| --- | --- |

10.

Eelarveaastaks 2018 Euroopa Parlamendi eelarve artiklis 402 („Euroopa tasandi erakondade rahastamine“) ette nähtud toetuse summa on 32 447 000 eurot. Kasutada olevate assigneeringute lõplik suurus sõltub eelarvepädevate institutsioonide heakskiidust.

E.   RAHASTAMISTAOTLUSTE VASTUVÕETAVUSE NÕUDED

| 11. | Rahastamistaotlus on vastuvõetav, kui see






  a) | esitatakse kirjalikult käesolevale kutsele lisatud taotlusvormil; |
| --- | --- | --- |

11.

Rahastamistaotlus on vastuvõetav, kui see

a)

esitatakse kirjalikult käesolevale kutsele lisatud taotlusvormil;

| b) | sisaldab kinnitust, et taotleja nõustub tingimustega, mis on sätestatud käesoleva kutse punkti 5 alapunktis b osutatud juhatuse otsuse lisas 1a; |
| --- | --- |

b)

sisaldab kinnitust, et taotleja nõustub tingimustega, mis on sätestatud käesoleva kutse punkti 5 alapunktis b osutatud juhatuse otsuse lisas 1a;

| c) | sisaldab seadusliku esindaja kirja, millega tõendatakse luba võtta taotleja nimel juriidilisi kohustusi; |
| --- | --- |

c)

sisaldab seadusliku esindaja kirja, millega tõendatakse luba võtta taotleja nimel juriidilisi kohustusi;

| d) | saadetakse Euroopa Parlamendi presidendile 30. septembriks 2017 järgmisele aadressile:










  President of the European Parliament |
| --- | --- |
| Attn. Mr Didier Kléthi, Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| L-2929 Luxembourg |

d)

saadetakse Euroopa Parlamendi presidendile 30. septembriks 2017 järgmisele aadressile:

President of the European Parliament

Attn. Mr Didier Kléthi, Director-General of Finance

SCH 05B031

L-2929 Luxembourg

| 12. | Selleks et oleks võimalik hinnata taotlustele esitatavate nõuete täitmist, peab taotleja esitama






  a) | rahastamistaotluse vormi ja kõik selles nõutud tõendavad dokumendid; |
| --- | --- | --- |

12.

Selleks et oleks võimalik hinnata taotlustele esitatavate nõuete täitmist, peab taotleja esitama

a)

rahastamistaotluse vormi ja kõik selles nõutud tõendavad dokumendid;

| b) | hinnangulise eelarve, milles on esitatud liidu eelarvest toetuse saamise seisukohast rahastamiskõlblikud kulud. |
| --- | --- |

b)

hinnangulise eelarve, milles on esitatud liidu eelarvest toetuse saamise seisukohast rahastamiskõlblikud kulud.

| 13. | Mittetäielikuks hinnatud taotluse võib tagasi lükata. |
| --- | --- |

13.

Mittetäielikuks hinnatud taotluse võib tagasi lükata.

F.   RAHASTAMISTAOTLUSTE HINDAMISE KRITEERIUMID

F.1.   Menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid

| 14. | Taotleja jäetakse toetuse andmise menetlusest kõrvale, kui






  a) | ta on kõrvalejätmist põhjustavas olukorras, millele on osutatud finantsmääruse artikli 106 lõigetes 1 ja 2 või artiklis 107; |
| --- | --- | --- |

14.

Taotleja jäetakse toetuse andmise menetlusest kõrvale, kui

a)

ta on kõrvalejätmist põhjustavas olukorras, millele on osutatud finantsmääruse artikli 106 lõigetes 1 ja 2 või artiklis 107;

| b) | tema suhtes kehtib karistus, mis on ette nähtud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõikes 1 ning artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktides v ja vi. |
| --- | --- |

b)

tema suhtes kehtib karistus, mis on ette nähtud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõikes 1 ning artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktides v ja vi.

F.2.   Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid

| 15. | Liidu eelarvest rahastamise tingimustele vastamiseks peab taotleja vastama määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklites 17 ja 18 sätestatud tingimustele, st taotleja






  a) | peab olema registreeritud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

15.

Liidu eelarvest rahastamise tingimustele vastamiseks peab taotleja vastama määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklites 17 ja 18 sätestatud tingimustele, st taotleja

a)

peab olema registreeritud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaselt;

| b) | peab olema Euroopa Parlamendis esindatud vähemalt ühe liikmega; |
| --- | --- |

b)

peab olema Euroopa Parlamendis esindatud vähemalt ühe liikmega;

| c) | peab olema täitnud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 23 loetletud kohustused, st ta peab olema esitanud raamatupidamise aastaaruande, (8) välisauditi aruande ja annetajate loetelu, nagu on sätestatud mainitud artiklis; |
| --- | --- |

c)

peab olema täitnud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 23 loetletud kohustused, st ta peab olema esitanud raamatupidamise aastaaruande, (8) välisauditi aruande ja annetajate loetelu, nagu on sätestatud mainitud artiklis;

| d) | peab olema esindatud vähemalt veerandis liikmesriikides Euroopa Parlamendi, riigi parlamendi, piirkondliku parlamendi või piirkondliku assamblee liikmetega või peab taotleja ise või peavad selle liikmeserakonnad olema saavutanud viimastel Euroopa Parlamendi valimistel vähemalt veerandis liikmesriikidest vähemalt kolm protsenti igas selles liikmesriigis antud häältest; |
| --- | --- |

d)

peab olema esindatud vähemalt veerandis liikmesriikides Euroopa Parlamendi, riigi parlamendi, piirkondliku parlamendi või piirkondliku assamblee liikmetega või peab taotleja ise või peavad selle liikmeserakonnad olema saavutanud viimastel Euroopa Parlamendi valimistel vähemalt veerandis liikmesriikidest vähemalt kolm protsenti igas selles liikmesriigis antud häältest;

| e) | peab olema osalenud Euroopa Parlamendi valimistel või olema avalikult väljendanud kavatsust osaleda järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel. |
| --- | --- |

e)

peab olema osalenud Euroopa Parlamendi valimistel või olema avalikult väljendanud kavatsust osaleda järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel.

| 16. | Euroopa Parlamendi liiget käsitatakse ainult ühe Euroopa tasandi erakonna liikmena, milleks on asjakohasel juhul erakond, millega on rahastamistaotluste esitamise lõppkuupäeval seotud tema liikmesriigi või piirkonna erakond. Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 17 lõike 3 kohaselt on see säte kehtestatud liidu eelarvest rahastamise taotlemise tingimustele vastavuse kindlaksmääramiseks vastavalt artikli 17 lõikele 1 ja artikli 3 lõike 1 punktile b, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 19 lõike 1 kohaldamiseks ning käesoleva kutse punktis 15 esitatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide alusel rahastamise taotlemise tingimustele vastavuse hindamiseks. |
| --- | --- |

16.

Euroopa Parlamendi liiget käsitatakse ainult ühe Euroopa tasandi erakonna liikmena, milleks on asjakohasel juhul erakond, millega on rahastamistaotluste esitamise lõppkuupäeval seotud tema liikmesriigi või piirkonna erakond. Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 17 lõike 3 kohaselt on see säte kehtestatud liidu eelarvest rahastamise taotlemise tingimustele vastavuse kindlaksmääramiseks vastavalt artikli 17 lõikele 1 ja artikli 3 lõike 1 punktile b, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 19 lõike 1 kohaldamiseks ning käesoleva kutse punktis 15 esitatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide alusel rahastamise taotlemise tingimustele vastavuse hindamiseks.

| 17. | Lisaks kaasneb üksikliikme kuulumisega mitmesse Euroopa tasandi erakonda asjaomase liikme menetlusest kõrvalejätmine seoses järgmisega:






  a) | rahastamistaotluse kõlblikkuse hindamine, nagu on esitatud käesoleva kutse punktis 15 täpsustatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumides, või |
| --- | --- | --- |

17.

Lisaks kaasneb üksikliikme kuulumisega mitmesse Euroopa tasandi erakonda asjaomase liikme menetlusest kõrvalejätmine seoses järgmisega:

a)

rahastamistaotluse kõlblikkuse hindamine, nagu on esitatud käesoleva kutse punktis 15 täpsustatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumides, või

| b) | määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 19 kohase toetussumma arvutamine. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 19 kohase toetussumma arvutamine.

F.3.   Rahaliste vahendite eraldamise kriteeriumid ja jaotamine

| 18. | Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 19 kohaselt jaotatakse vastavad olemasolevad assigneeringud igal aastal Euroopa tasandi erakondade vahel, kelle rahastamistaotlused on rahastamiskõlblikkuse ja menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide alusel heaks kiidetud, ning seda tehakse järgmiselt:






  a) | 15 % jaotatakse võrdsetes osades toetust saavate Euroopa tasandi erakondade vahel; |
| --- | --- | --- |

18.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 19 kohaselt jaotatakse vastavad olemasolevad assigneeringud igal aastal Euroopa tasandi erakondade vahel, kelle rahastamistaotlused on rahastamiskõlblikkuse ja menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide alusel heaks kiidetud, ning seda tehakse järgmiselt:

a)

15 % jaotatakse võrdsetes osades toetust saavate Euroopa tasandi erakondade vahel;

| b) | 85 % jaotatakse toetust saavate Euroopa tasandi erakondade vahel proportsionaalselt nende Euroopa Parlamenti valitud liikmete osaga. |
| --- | --- |

b)

85 % jaotatakse toetust saavate Euroopa tasandi erakondade vahel proportsionaalselt nende Euroopa Parlamenti valitud liikmete osaga.

G.   EUROOPA PARLAMENDI JA AMETI ÜHISKONTROLL

| 19. | Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 24 lõigetes 1 ja 2 (9) nähakse ette Euroopa Parlamendi ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti (10) (edaspidi „amet“) ühiskontroll. |
| --- | --- |

19.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 24 lõigetes 1 ja 2 (9) nähakse ette Euroopa Parlamendi ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti (10) (edaspidi „amet“) ühiskontroll.

| 20. | Kui määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaselt peab kontrolli teostama amet, edastab Euroopa Parlament rahastamistaotlused ametile. Amet teavitab Euroopa Parlamenti kontrolli tulemustest. |
| --- | --- |

20.

Kui määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaselt peab kontrolli teostama amet, edastab Euroopa Parlament rahastamistaotlused ametile. Amet teavitab Euroopa Parlamenti kontrolli tulemustest.

H.   TINGIMUSED

| 21. | Taotlejad on kohustatud teavitama Euroopa Parlamenti kõikidest muutustest esitatud dokumentides või taotluses esitatud teabes kahe nädala jooksul alates sellise muutuse toimumisest. Teavitamata jätmise korral võib eelarvevahendite käsutaja teha otsuse olemasoleva teabe põhjal, olenemata hiljem esitatud teabest. |
| --- | --- |

21.

Taotlejad on kohustatud teavitama Euroopa Parlamenti kõikidest muutustest esitatud dokumentides või taotluses esitatud teabes kahe nädala jooksul alates sellise muutuse toimumisest. Teavitamata jätmise korral võib eelarvevahendite käsutaja teha otsuse olemasoleva teabe põhjal, olenemata hiljem esitatud teabest.

| 22. | Tõendamiskohustus, mis seisneb vajalike kriteeriumide jätkuva täitmise tõendamises, lasub taotlejal. |
| --- | --- |

22.

Tõendamiskohustus, mis seisneb vajalike kriteeriumide jätkuva täitmise tõendamises, lasub taotlejal.

| 23. | Käesoleva kutse alusel liidu eelarvest antava toetuse tingimused on sätestatud kutse punkti 5 alapunktis b osutatud juhatuse otsuse lisas 1a. Toetusesaaja peab eelkõige






  a) | täitma määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 3 lõike 1 punktis b (11) esitatud tingimust kogu perioodil, mille jaoks toetust taotletakse. Vastasel juhul lõpetatakse rahastamisotsus määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

23.

Käesoleva kutse alusel liidu eelarvest antava toetuse tingimused on sätestatud kutse punkti 5 alapunktis b osutatud juhatuse otsuse lisas 1a. Toetusesaaja peab eelkõige

a)

täitma määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 3 lõike 1 punktis b (11) esitatud tingimust kogu perioodil, mille jaoks toetust taotletakse. Vastasel juhul lõpetatakse rahastamisotsus määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 kohaselt;

| b) | täitma määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 3 lõike 1 punktis d (12) esitatud tingimust perioodil, mille jaoks toetust taotletakse. Vastasel juhul lõpetatakse rahastamisotsus määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

täitma määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 3 lõike 1 punktis d (12) esitatud tingimust perioodil, mille jaoks toetust taotletakse. Vastasel juhul lõpetatakse rahastamisotsus määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 kohaselt;

| c) | täitma määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 17 lõikes 1 esitatud tingimust, st olema Euroopa Parlamendis esindatud vähemalt ühe liikmega perioodil, mille jaoks toetust taotletakse. Vastasel juhul lõpetatakse rahastamisotsus määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 19 lõike 2 teise lõigu kohaselt. |
| --- | --- |

c)

täitma määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 17 lõikes 1 esitatud tingimust, st olema Euroopa Parlamendis esindatud vähemalt ühe liikmega perioodil, mille jaoks toetust taotletakse. Vastasel juhul lõpetatakse rahastamisotsus määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 19 lõike 2 teise lõigu kohaselt.

| 24. | Rahastamistaotluse esitamine tähendab käesoleva kutse punktis 23 osutatud üldtingimustega nõustumist. Üldtingimused on toetusesaajale, kellele rahalisi vahendeid eraldatakse, siduvad ning on sätestatud rahastamisotsuses. |
| --- | --- |

24.

Rahastamistaotluse esitamine tähendab käesoleva kutse punktis 23 osutatud üldtingimustega nõustumist. Üldtingimused on toetusesaajale, kellele rahalisi vahendeid eraldatakse, siduvad ning on sätestatud rahastamisotsuses.

I.   AJAKAVA

| 25. | Järgmises tabelis on esitatud Euroopa tasandi erakondadele toetuse andmise esialgne ajakava: | Etapid | Kuupäev või periood |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Kutse avaldamine | Hiljemalt 30. juuni 2017 |
| b) | Rahastamistaotluste esitamise tähtaeg | 30. september 2017 |
| c) | Hindamisperiood | Oktoober kuni detsember 2017 |
| d) | Taotlejate teavitamine | Jaanuar 2018 |
| e) | Rahastamisotsusest teavitamine | Jaanuar kuni veebruar 2018 |
| f) | Eelmaksete tegemine (13) | Jaanuar kuni veebruar 2018 |

25.

Järgmises tabelis on esitatud Euroopa tasandi erakondadele toetuse andmise esialgne ajakava:

Etapid

Kuupäev või periood

a)

Kutse avaldamine

Hiljemalt 30. juuni 2017

b)

Rahastamistaotluste esitamise tähtaeg

30. september 2017

c)

Hindamisperiood

Oktoober kuni detsember 2017

d)

Taotlejate teavitamine

Jaanuar 2018

e)

Rahastamisotsusest teavitamine

Jaanuar kuni veebruar 2018

f)

Eelmaksete tegemine (13)

Jaanuar kuni veebruar 2018

J.   ISIKUANDMETE AVALIKUSTAMINE JA TÖÖTLEMINE

| 26. | Euroopa Parlament avaldab teavet (muu hulgas internetis) vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 32. |
| --- | --- |

26.

Euroopa Parlament avaldab teavet (muu hulgas internetis) vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 32.

| 27. | Käesoleva kutsega seoses kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 33 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (14) sätetega. |
| --- | --- |

27.

Käesoleva kutsega seoses kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 33 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (14) sätetega.

| 28. | Niisuguseid andmeid töödeldakse rahastamistaotluste hindamise ja liidu finantshuvide kaitsmise eesmärgil. See ei piira kõnealuste andmete võimalikku edastamist liidu õigusaktide kohaselt kontrolli ja auditeerimise eest vastutavatele organitele, näiteks Euroopa Parlamendi siseauditi talitusele, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ametile, Euroopa Kontrollikojale või Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF). |
| --- | --- |

28.

Niisuguseid andmeid töödeldakse rahastamistaotluste hindamise ja liidu finantshuvide kaitsmise eesmärgil. See ei piira kõnealuste andmete võimalikku edastamist liidu õigusaktide kohaselt kontrolli ja auditeerimise eest vastutavatele organitele, näiteks Euroopa Parlamendi siseauditi talitusele, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ametile, Euroopa Kontrollikojale või Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF).

| 29. | Toetusesaaja võib kirjaliku taotluse alusel saada juurdepääsu teda puudutavatele isikuandmetele ning vigaseid või ebatäielikke andmeid parandada. Toetusesaaja võib oma isikuandmete töötlemist puudutava taotluse esitada Euroopa Parlamendi finantsküsimuste peadirektoraadile või Euroopa Parlamendi isikuandmete kaitse üksusele. Toetusesaaja võib igal ajal esitada oma isikuandmete töötlemise kohta kaebuse Euroopa Andmekaitseinspektorile. |
| --- | --- |

29.

Toetusesaaja võib kirjaliku taotluse alusel saada juurdepääsu teda puudutavatele isikuandmetele ning vigaseid või ebatäielikke andmeid parandada. Toetusesaaja võib oma isikuandmete töötlemist puudutava taotluse esitada Euroopa Parlamendi finantsküsimuste peadirektoraadile või Euroopa Parlamendi isikuandmete kaitse üksusele. Toetusesaaja võib igal ajal esitada oma isikuandmete töötlemise kohta kaebuse Euroopa Andmekaitseinspektorile.

| 30. | Euroopa Parlament võib isikuandmeid registreerida varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemis, kui toetusesaaja on mõnes finantsmääruse artikli 106 lõikes 1 või artiklis 107 mainitud olukorras. |
| --- | --- |

30.

Euroopa Parlament võib isikuandmeid registreerida varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemis, kui toetusesaaja on mõnes finantsmääruse artikli 106 lõikes 1 või artiklis 107 mainitud olukorras.

K.   KONTAKT

| 31. | Kõik käesoleva kutsega seotud küsimused tuleb koos avaldamisviitega saata e-posti teel järgmisele aadressile: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu |
| --- | --- |

31.

Kõik käesoleva kutsega seotud küsimused tuleb koos avaldamisviitega saata e-posti teel järgmisele aadressile: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu

L.   LISAD

| 32. | Lisaks käesoleva kutse punkti 5 alapunktis b osutatud alusdokumendile on Euroopa Parlamendi veebisaidil http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm kättesaadavad käesoleva kutse järgmised lisad:






  a) | rahastamistaotluse vorm, sealhulgas üldtingimustega nõustumise deklaratsioon (vorm); |
| --- | --- | --- |

32.

Lisaks käesoleva kutse punkti 5 alapunktis b osutatud alusdokumendile on Euroopa Parlamendi veebisaidil http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm kättesaadavad käesoleva kutse järgmised lisad:

a)

rahastamistaotluse vorm, sealhulgas üldtingimustega nõustumise deklaratsioon (vorm);

| b) | hinnanguline eelarve (vorm). |
| --- | --- |

b)

hinnanguline eelarve (vorm).

---

(1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

(2)  ELT C 205, 29.6.2017, lk 2.

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(4)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(5)  ELT L 333, 19.12.2015, lk 50.

(6)  ELT L 318, 4.12.2015, lk 28.

(7)  Euroopa Parlamendi kodukord, 2017. aasta jaanuari versioon.

(8)  Välja arvatud juhul, kui taotleja suhtes ei kohaldatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 kohast kontrolli (nt kui erakond on äsja loodud jne).

(9)  Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 24 „Kontrolli üldeeskirjad“ lõiked 1–2:

| 1. | Seda, kuidas Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused järgivad käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, kontrollivad omavahelises koostöös amet, Euroopa Parlamendi eelarvevahendite käsutaja ja pädevad liikmesriigid. |
| --- | --- |

1.

Seda, kuidas Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused järgivad käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, kontrollivad omavahelises koostöös amet, Euroopa Parlamendi eelarvevahendite käsutaja ja pädevad liikmesriigid.

| 2. | Amet kontrollib, kuidas Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused järgivad käesoleva määruse kohaseid kohustusi, eelkõige seoses artikliga 3, artikli 4 lõike 1 punktidega a ja b ning d–f, artikli 5 lõike 1 punktidega a–e ja g, artikli 9 lõigetega 5 ja 6 ning artiklitega 20, 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

Amet kontrollib, kuidas Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused järgivad käesoleva määruse kohaseid kohustusi, eelkõige seoses artikliga 3, artikli 4 lõike 1 punktidega a ja b ning d–f, artikli 5 lõike 1 punktidega a–e ja g, artikli 9 lõigetega 5 ja 6 ning artiklitega 20, 21 ja 22.

Euroopa Parlamendi eelarvevahendite käsutaja kontrollib, kuidas Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused järgivad liidupoolse rahastamisega seotud kohustusi, mis tulenevad käesolevast määrusest ja on kooskõlas finantsmäärusega. Sellist kontrolli teostades rakendab Euroopa Parlament vajalikke meetmeid liidu finantshuve kahjustava pettuse ärahoidmise ja selle vastu võitlemise vallas.

(10)  Amet on asutatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 6 alusel.

(11)  Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 3 lõike 1 punkt b:

„see või selle liikmed peavad asuma vähemalt veerandis liikmesriikides või olema seal esindatud Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide, piirkondlike parlamentide või piirkondlike assambleede liikmetega või see või selle liikmeserakonnad peavad olema saavutanud viimastel Euroopa Parlamendi valimistel vähemalt veerandis liikmesriikidest vähemalt kolm protsenti igas selles liikmesriigis antud häältest.“

(12)  Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 3 lõike 1 punkt d:

12

see või selle liikmed peavad olema osalenud Euroopa Parlamendi valimistel või olema avalikult väljendanud kavatsust osaleda järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel.

see või selle liikmed peavad olema osalenud Euroopa Parlamendi valimistel või olema avalikult väljendanud kavatsust osaleda järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel.

(13)  30 päeva jooksul pärast rahastamisotsusest teavitamise kuupäeva.

13

(14)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

14

---

LISA a

Image

RAHASTAMISTAOTLUSE VORM

TOETUSED EUROOPA TASANDI ERAKONDADELE (1)

EELARVEAASTAKS [SISESTADA]

RAHASTAMISTAOTLUSE STRUKTUUR

Alljärgnev tabel on mõeldud juhisena rahastamistaotluse ettevalmistamisel. Seda saab kasutada kontrollnimekirjana, et veenduda, kas kõik nõutavad dokumendid on olemas.

Dokumendi number

ESITATAVAD DOKUMENDID

Dokumendid, mis tuleb esitada, kuid ei sisaldu käesolevas rahastamistaotluse näidises

1.

Kaaskirja originaal, millel on märgitud eelarveaastaks n taotletav toetussumma ja mille on allkirjastanud seaduslik esindaja

☐

2.

Seadusliku esindaja kiri, millega tõendatakse luba võtta taotleja nimel juriidilisi kohustusi (1)

☐

3.

Standardne väljavõte Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi sihtasutuste registrist (2)

☐

4.

Kõikide liikmete loetelu koos ajakohaste (*) tõenditega nende liikmesuse kohta (3)

☐

5.

Euroopa Parlamendi liikmete loetelu (4)

☐

6.

Vahefinantsaruanded (kõige varasemalt) n – 1 aasta juuni seisuga, mille on allkirjastanud sertifitseeritud raamatupidaja (5)

☐

Dokumendid, mis tuleb esitada ja mis sisalduvad käesolevas rahastamistaotluse näidises

7.

Finantsteabe vorm

☐

8.

Deklaratsioon üldtingimuste ja menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide kohta

☐

Muud vormid

9.

Üksikliikmete liikmesuse kinnituse vorm

(*) punktis 4 osutatud liikmesuse kohta ajakohaste tõendite esitamiseks peab taotleja kasutama dokumenti nr 9.

(1) Näiteks koos viidetega taotleja põhikirja asjakohastele sätetele.

(2) Nagu on ette nähtud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2246 2. lisas (ELT L 318, 4.12.2015, lk 31).

(3) Üksikliikmete puhul (füüsilised isikud) peab liikmesust tõendavas dokumendis olema märgitud tema ees- ja perekonnanimi ning parlament, mille liige ta on (piirkondlik või riigi parlament või Euroopa Parlament). Liikmesust tõendavale dokumendile tuleb lisada liikme isikutunnistuse koopia.

Juriidiliste isikute puhul peab taotleja esitama liikme seadusliku esindaja poolt kinnitatud liikmesust tõendava dokumendi.

(4) Siin tuleb loetleda otsesed ja kaudsed liikmed. Otsesed liikmed on taotleja üksikliikmed. Kaudsed liikmed on taotleja liikmeserakondade liikmed.

(5) See ei ole vajalik juhul, kui taotleja tõendab, et see nõue ei ole kohaldatav (näiteks juhul, kui erakond on äsja loodud jne). Raamatupidajal peab olema selle liikmesriigi kvalifikatsioon, kus on taotleja asukoht. Kvalifikatsiooni tõendav dokument tuleb lisada vahefinantsaruandele.

(1) Rahastamise liigina on tegemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) teise osa VIII jaotises osutatud rahalise toetusega Euroopa tasandi erakondadele.

Image

Dokument nr 7

FINANTSTEABE VORM

JURIIDILINE ISIK

ÄRIÜHING

ÕIGUSLIK VORM

NIMI/NIMED

AKRONÜÜM

AADRESS

tänav

majanumber

sihtnumber

linn/asula

riik

KMK reg. nr

REGISTREERIMISE KOHT

REGISTREERIMISKUUPÄEV

/

/

REGISTRINUMBER

TELEFON

FAKS

E-POST

Andmetele tuleb lisada koopia ametlikust dokumendist, mis võimaldab kindlaks teha juriidilise isiku nime, registrijärgse asukoha, käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri ja registrinumbri.

PANGAKONTO OMANIK

NIMI

(Nimi, mida kasutati konto avamisel)

AADRESS

tänav

majanumber

sihtnumber

linn/asula

riik

PANK

IBAN

(Kohustuslik, kui panga asutamisriigis on IBAN-kood kasutusel)

SWIFT-kood (BIC)

VALUUTA

KONTONUMBER

(siseriiklikus formaadis)

PANGA NIMI

AADRESS

tänav

majanumber

sihtnumber

linn/asula

riik

Panga tempel ja panga esindaja allkiri*:

Kuupäev ja esindaja allkiri

(kohustuslik)

- Soovitav on lisada hiljutise pangaväljavõtte koopia. Pangaväljavõttel peab olema esitatud kogu ülalpool lahtrites „Pangakonto omanik” ja „Pank” esitatud teave. Sel juhul ei ole panga tempel ja panga esindaja allkiri nõutav. Konto omaniku allkiri on igal juhul kohustuslik.

Image

Dokument nr 8

DEKLARATSIOON ÜLDTINGIMUSTE JA MENETLUSEST KÕRVALEJÄTMISE KRITEERIUMIDE KOHTA

Allakirjutanu kinnitab [sisestada taotleja nimi] seadusliku esindajana, et

ta on tutvunud ja nõustub rahastamisotsuse näidises sätestatud üldtingimustega;

taotleja ei ole üheski Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 („finantsmäärus“) (*) (1) artikli 106 lõikes 1 (*) ja artiklis 107 (*) osutatud olukorras;

taotleja suhtes ei kehti ükski karistus, mis on ette nähtud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõikes 1 (*) ning sama määruse (2) artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktides v ja vi (*);

toetust taotlev organisatsioon on rahaliselt ja korralduslikult suuteline täitma rahastamisotsust;

käesolevas taotluses ja selle lisades edastatud teave on õige ning Euroopa Parlamendi eest ei ole teavet ei täielikult ega osaliselt varjatud.

(*) Eespool loetletud artiklite tekst on esitatud alljärgnevalt.

Finantsmääruse artikli 106 lõige 1:

Taotlejad või pakkujad jäetakse hankemenetluses osalemisest kõrvale, kui:

a) nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb siseriiklike õigusnormidega ettenähtud samasugusest menetlusest;

b) nad või isikud, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida, on liikmesriigi pädeva asutuse res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglite rikkumisega seotud süüteos;

c) nad on ametialaseid käitumisreegleid olulisel määral rikkunud ja hankija suudab seda mis tahes viisil, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga ja rahvusvaheliste organisatsioonide otsuste abil tõendada;

d) nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või hankija riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;

e) nad või isikud, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida, on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises, rahapesus või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab liidu finantshuve;

f) nende suhtes kehtib artikli 109 lõikes 1 osutatud halduskaristus.

Esimese lõigu punkte a–d ei kohaldata ostude puhul, mis tehakse erakordselt soodsatel tingimustel kas tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt pankroti, võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe või siseriiklike õigusaktidega ettenähtud muu samalaadse menetluse alusel.

Esimese lõigu punkte b ja e ei kohaldada, kui taotlejad või pakkujad suudavad tõendada, et on võetud asjakohaseid meetmeid isikute vastu, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida ning kelle suhtes on tehtud esimese lõigu punktides b või e osutatud kohtuotsus.

Finantsmääruse artikli 107 lõige 1:

Lepingut ei sõlmita taotleja või pakkujaga, kes asjaomase hankemenetluse käigus:

a) on olukorras, kus tal on huvide konflikt;

b) on hankemenetluses osalemiseks vajalike, hankija nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud;

c) on asjaomase hankemenetluse puhul mõnes hankemenetlusest kõrvalejätmist põhjustavatest olukordadest, millele on osutatud artikli 106 lõikes 1.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõike 2 kohaselt ei tohi taotleja suhtes kehtida karistus, mis on ette nähtud artikli 27 lõikes 1 ning artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktides v ja vi.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõige 1:

Kooskõlas artikliga 16 teeb amet otsuse kustutada Euroopa tasandi erakond või Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus registrist karistusena kõigil järgmistel juhtudel:

a) kui res judicata jõudu omavas kohtuotsuses on leitud, et kõnealune erakond või sihtasutus on tegelenud ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab Euroopa Liidu finantshuve, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 106 lõikes 1;

b) kui artikli 10 lõigetes 2–5 sätestatud korra kohaselt on kindlaks tehtud, et see ei täida enam ühte või mitut artikli 3 lõike 1 punktides a, c ja e või artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimust, või

c) kui liikmesriik esitab taotluse kustutada erakond või sihtasutus registrist riigisisesest õigusest tulenevate kohustuste ulatusliku eiramise tõttu ja taotlus vastab artikli 16 lõike 3 punktis b sätestatud nõuetele.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktid v ja vi:

Amet määrab rahalised karistused järgmistel juhtudel:

a) mittekvantifitseeritavate süütegude eest:

v) kui res judicata jõudu omavas kohtuotsuses on leitud, et Euroopa tasandi erakond või Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus on tegelenud ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab Euroopa Liidu finantshuve, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 106 lõikes 1;

vi) kui asjaomane Euroopa tasandi erakond või Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus on mil iganes jätnud teabe tahtlikult esitamata või on esitanud tahtlikult ebaõiget või eksitavat teavet või kui käesoleva määrusega Euroopa Liidu üldeelarvest toetuse saaja auditeerimiseks või kontrollimiseks volitatud asutused tuvastavad raamatupidamise aastaaruannetes ebatäpsusi, mida määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2 määratletud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt käsitatakse olulise andmete puudumise või väärkajastamisena.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist („määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014“) (ELT L 317, 4.11.2014, lk 1).

Image

Volitatud esindaja allkiri:

Tiitel (pr/hr/prof/...), perekonna- ja eesnimi:

Amet toetust taotlevas organisatsioonis:

Koht, kuupäev:

Allkiri:

Image

Dokument nr 9

ÜKSIKLIIKMETE LIIKMESUSE KINNITUSE VORM

Allakirjutanu,

[perekonna- ja eesnimi],

sündinud [sünnikuupäev],

aadress [tänav, number, sihtnumber, riik],

[Euroopa Parlamendi või riigi/piirkondliku parlamendi või piirkondliku assamblee nimetus] liige,

kinnitab järgmist (*):

1. Olen liige

a) Euroopa tasandi erakonnas [nimetus, registreerimisnumber: (1) EUPP XXX] alates [kuupäev]

b) riigi tasandi erakonnas [nimetus]

c) Euroopa tasandi poliitilises sihtasutuses [nimetus, registreerimisnumber: EUPF XXX] alates [kuupäev].

2. Olen teadlik, et käesolev deklaratsioon võib olla osa eespool osutatud Euroopa tasandi erakonna liidu eelarvest toetuse saamise taotlusest; olen teadlik sellest, mille alusel määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 19 kohaselt Euroopa tasandi erakondadele ja Euroopa tasandi poliitilistele sihtasutustele ette nähtud rahalisi vahendeid toetusesaajate vahel jaotatakse (2).

3. Ma ei ole ühegi teise Euroopa tasandi erakonna liige.

4. Astusin välja Euroopa tasandi erakonnast [nimetus, registreerimisnumber] [kuupäev] ning väljaastumine on jõus alates [kuupäev].

5. Mõistan, et minu isikuandmeid töödeldakse auditi, kontrolli ja läbipaistvuse eesmärgil määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklite 32 ja 33 tähenduses.

Allkiri

Koht, kuupäev

........................................................................

........................................................................

Lisa: kehtiva isikutunnistuse või passi koopia

(*) Kriipsutada läbi see, mis ei ole asjakohane.

(1) Samas formaadis, nagu on ette nähtud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2246 1. lisas (ELT L 318, 4.12.2015, lk 30).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (ELT L 317, 4.11.2014, lk 1).

---

LISA b

HINNANGULINE EELARVE

| Kulud |
| --- |
| Hüvitatavad kulud | Eelarve | Tegelikud |
| A.1. Personalikulud







  1. | Palgad |

Kulud

Hüvitatavad kulud

Eelarve

Tegelikud

A.1. Personalikulud

1.

Palgad

| 2. | Maksud ja hüvitised |
| --- | --- |

2.

Maksud ja hüvitised

| 3. | Ametialane koolitus |
| --- | --- |

3.

Ametialane koolitus

| 4. | Töötajate lähetuskulud |
| --- | --- |

4.

Töötajate lähetuskulud

| 5. | Muud personalikulud |
| --- | --- |

5.

Muud personalikulud

A.2. Infrastruktuuri- ja ekspluatatsioonikulud

| 1. | Rent, kommunaal- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

1.

Rent, kommunaal- ja hoolduskulud

| 2. | Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

2.

Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud

| 3. | Vallas- ja kinnisvara kulum |
| --- | --- |

3.

Vallas- ja kinnisvara kulum

| 4. | Kirja- ja kontoritarbed |
| --- | --- |

4.

Kirja- ja kontoritarbed

| 5. | Posti- ja sidekulud |
| --- | --- |

5.

Posti- ja sidekulud

| 6. | Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud |
| --- | --- |

6.

Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud

| 7. | Muud infrastruktuurikulud |
| --- | --- |

7.

Muud infrastruktuurikulud

A.3. Halduskulud

| 1. | Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid) |
| --- | --- |

1.

Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid)

| 2. | Uuringute kulud |
| --- | --- |

2.

Uuringute kulud

| 3. | Õigusabikulud |
| --- | --- |

3.

Õigusabikulud

| 4. | Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud |
| --- | --- |

4.

Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud

| 5. | Muud halduskulud |
| --- | --- |

5.

Muud halduskulud

| 6. | Toetus seotud üksustele |
| --- | --- |

6.

Toetus seotud üksustele

A.4. Koosolekute ja esinduskulud

| 1. | Koosolekute kulud |
| --- | --- |

1.

Koosolekute kulud

| 2. | Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud |
| --- | --- |

2.

Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud

| 3. | Esinduskulud |
| --- | --- |

3.

Esinduskulud

| 4. | Kutsetega seotud kulud |
| --- | --- |

4.

Kutsetega seotud kulud

| 5. | Muud koosolekutega seotud kulud |
| --- | --- |

5.

Muud koosolekutega seotud kulud

A.5. Teabe- ja avaldamiskulud

| 1. | Avaldamiskulud |
| --- | --- |

1.

Avaldamiskulud

| 2. | Veebisaitide loomine ja haldamine |
| --- | --- |

2.

Veebisaitide loomine ja haldamine

| 3. | Reklaamikulud |
| --- | --- |

3.

Reklaamikulud

| 4. | Sidevahendid (seadmed) |
| --- | --- |

4.

Sidevahendid (seadmed)

| 5. | Seminarid ja näitused |
| --- | --- |

5.

Seminarid ja näitused

| 6. | Valimiskampaaniad |
| --- | --- |

6.

Valimiskampaaniad

| 7. | Muud teabekulud |
| --- | --- |

7.

Muud teabekulud

A. HÜVITATAVAD KULUD KOKKU

Mittehüvitatavad kulud

| 1. | Muud eraldised |
| --- | --- |

1.

Muud eraldised

| 2. | Finantskulud |
| --- | --- |

2.

Finantskulud

| 3. | Kursikahjud |
| --- | --- |

3.

Kursikahjud

| 4. | Kahtlased nõuded |
| --- | --- |

4.

Kahtlased nõuded

| 5. | Muud (täpsustada) |
| --- | --- |

5.

Muud (täpsustada)

| 6. | Mitterahaline osalus |
| --- | --- |

6.

Mitterahaline osalus

B. MITTEHÜVITATAVAD KULUD KOKKU

C. KULUD KOKKU

| Tulud |
| --- |
| | Eelarve | Tegelikud |
| D.1–1. Aastast n – 1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus | | |
| D.1–2. Aastaks n antud Euroopa Parlamendi toetus | | |
| D.1–3. Aastasse n + 1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus | – | |
| D.1. Euroopa Parlamendi toetus, mida kasutatakse 85 % aasta n hüvitatavate kulude katmiseks | | |
| D.2. Liikmemaksud | | |
| 2.1. | Liikmeserakondadelt |

Tulud

Eelarve

Tegelikud

D.1–1. Aastast n – 1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus

D.1–2. Aastaks n antud Euroopa Parlamendi toetus

D.1–3. Aastasse n + 1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus

–

D.1. Euroopa Parlamendi toetus, mida kasutatakse 85 % aasta n hüvitatavate kulude katmiseks

D.2. Liikmemaksud

2.1.

Liikmeserakondadelt

| 2.2. | Üksikliikmetelt |
| --- | --- |

2.2.

Üksikliikmetelt

D.3. Annetused

D.4. Muud omavahendid

(täpsustada)

D.5. Mitterahaline osalus

D. TULUD KOKKU

E. Kasum/kahjum (D-C)

| F. Reservikontole kantud omavahendid | | |
| --- | --- | --- |
| G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (F-G) | | |
| H. Eelmaksete intressid | | |

F. Reservikontole kantud omavahendid

G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (F-G)

H. Eelmaksete intressid

---

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/37

---

Toetustaotluste esitamise kutse (nr IX-2018/02) — Toetused Euroopa tasandi poliitilistele sihtasutustele

(2017/C 206/14)

A.   SISSEJUHATUS JA ÕIGUSRAAMISTIK

| 1. | Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 on sätestatud, et „Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele“. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 on sätestatud, et „Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele“.

| 2. | Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 224 võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu eeskirjad, mis reguleerivad Euroopa tasandi erakondi ning eelkõige nende rahastamise korda. Need eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määruses (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (1). |
| --- | --- |

2.

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 224 võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu eeskirjad, mis reguleerivad Euroopa tasandi erakondi ning eelkõige nende rahastamise korda. Need eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määruses (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (1).

| 3. | Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punkti 4 kohaselt on Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus „üksus, mis on formaalselt seotud teatava Euroopa tasandi erakonnaga ja registreeritud ametis vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele ja menetlustele ning mis oma tegevusega liidu eesmärkide ja põhiväärtuste raames toetab ja täiendab Euroopa tasandi erakonna eesmärke“. |
| --- | --- |

3.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punkti 4 kohaselt on Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus „üksus, mis on formaalselt seotud teatava Euroopa tasandi erakonnaga ja registreeritud ametis vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele ja menetlustele ning mis oma tegevusega liidu eesmärkide ja põhiväärtuste raames toetab ja täiendab Euroopa tasandi erakonna eesmärke“.

| 4. | Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõike 1 teises lõigus on sätestatud, et „toetuste andmise tingimused sätestab Euroopa Parlamendi eelarvevahendite käsutaja toetusetaotluste esitamise kutses“. |
| --- | --- |

4.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõike 1 teises lõigus on sätestatud, et „toetuste andmise tingimused sätestab Euroopa Parlamendi eelarvevahendite käsutaja toetusetaotluste esitamise kutses“.

| 5. | Sellest tulenevalt avaldab Euroopa Parlament käesoleva toetustaotluste esitamise kutse Euroopa tasandi poliitilistele sihtasutustele toetuse andmiseks (edaspidi „kutse“). |
| --- | --- |

5.

Sellest tulenevalt avaldab Euroopa Parlament käesoleva toetustaotluste esitamise kutse Euroopa tasandi poliitilistele sihtasutustele toetuse andmiseks (edaspidi „kutse“).

| 6. | Põhiline õigusraamistik on määratletud järgmistes õigusaktides:






  a) | määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014; |
| --- | --- | --- |

6.

Põhiline õigusraamistik on määratletud järgmistes õigusaktides:

a)

määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014;

| b) | Euroopa Parlamendi juhatuse 12. juuni 2017. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist) rakenduseeskirjad (2); |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi juhatuse 12. juuni 2017. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist) rakenduseeskirjad (2);

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (edaspidi „finantsmäärus“) (3); |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (edaspidi „finantsmäärus“) (3);

| d) | komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju (edaspidi „finantsmääruse kohaldamise eeskirjad“) (4); |
| --- | --- |

d)

komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju (edaspidi „finantsmääruse kohaldamise eeskirjad“) (4);

| e) | komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL, Euratom) 2015/2401 Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste registri sisu ja toimimise kohta (5); |
| --- | --- |

e)

komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL, Euratom) 2015/2401 Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste registri sisu ja toimimise kohta (5);

| f) | komisjoni 3. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2246, milles on esitatud üksikasjalikud sätted registreeritud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste registreerimisnumbrite süsteemi ning standardsetes registriväljavõtetes esitatava teabe kohta (6); |
| --- | --- |

f)

komisjoni 3. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2246, milles on esitatud üksikasjalikud sätted registreeritud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste registreerimisnumbrite süsteemi ning standardsetes registriväljavõtetes esitatava teabe kohta (6);

| g) | Euroopa Parlamendi kodukord (7). |
| --- | --- |

g)

Euroopa Parlamendi kodukord (7).

B.   KUTSE EESMÄRK

| 7. | Käesoleva kutse eesmärk on kutsuda registreeritud Euroopa tasandi poliitilisi sihtasutusi üles esitama taotlusi liidu eelarvest toetuse saamiseks (edaspidi „rahastamistaotlused“). |
| --- | --- |

7.

Käesoleva kutse eesmärk on kutsuda registreeritud Euroopa tasandi poliitilisi sihtasutusi üles esitama taotlusi liidu eelarvest toetuse saamiseks (edaspidi „rahastamistaotlused“).

C.   RAHASTAMISE EESMÄRK, LIIK JA VORM

| 8. | Rahastamise eesmärk on toetada vastutava eelarvevahendite käsutaja rahastamisotsuses sätestatud tingimustel Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste tööprogrammi 1. jaanuaril 2018 algaval ja 31. detsembril 2018 lõppeval eelarveaastal. |
| --- | --- |

8.

Rahastamise eesmärk on toetada vastutava eelarvevahendite käsutaja rahastamisotsuses sätestatud tingimustel Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste tööprogrammi 1. jaanuaril 2018 algaval ja 31. detsembril 2018 lõppeval eelarveaastal.

| 9. | Rahastamise liigina on tegemist finantsmääruse esimese osa VI jaotise kohase toetusega Euroopa tasandi poliitilistele sihtasutustele („toetused“ või „rahastamine“). Toetus on vormilt hüvitis, mille raames hüvitatakse teatav protsent tegelikult kantud rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

9.

Rahastamise liigina on tegemist finantsmääruse esimese osa VI jaotise kohase toetusega Euroopa tasandi poliitilistele sihtasutustele („toetused“ või „rahastamine“). Toetus on vormilt hüvitis, mille raames hüvitatakse teatav protsent tegelikult kantud rahastamiskõlblikest kuludest.

| 10. | Toetusesaajale Euroopa Parlamendi poolt makstav maksimumsumma ei tohi ületada 85 % tegelikult kantud rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

10.

Toetusesaajale Euroopa Parlamendi poolt makstav maksimumsumma ei tohi ületada 85 % tegelikult kantud rahastamiskõlblikest kuludest.

D.   KASUTADA OLEV EELARVE

| 11. | Eelarveaastaks 2018 Euroopa Parlamendi eelarve artiklis 403 („Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine“) ette nähtud toetuse summa on 19 323 000 eurot. Kasutada olevate assigneeringute lõplik suurus sõltub eelarvepädevate institutsioonide heakskiidust. |
| --- | --- |

11.

Eelarveaastaks 2018 Euroopa Parlamendi eelarve artiklis 403 („Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine“) ette nähtud toetuse summa on 19 323 000 eurot. Kasutada olevate assigneeringute lõplik suurus sõltub eelarvepädevate institutsioonide heakskiidust.

E.   RAHASTAMISTAOTLUSTE VASTUVÕETAVUSE NÕUDED

| 12. | Rahastamistaotlus on vastuvõetav, kui see






  a) | esitatakse kirjalikult käesolevale kutsele lisatud taotlusvormil; |
| --- | --- | --- |

12.

Rahastamistaotlus on vastuvõetav, kui see

a)

esitatakse kirjalikult käesolevale kutsele lisatud taotlusvormil;

| b) | sisaldab kinnitust, et taotleja nõustub tingimustega, mis on sätestatud käesoleva kutse punkti 6 alapunktis b osutatud juhatuse otsuse lisas 1b; |
| --- | --- |

b)

sisaldab kinnitust, et taotleja nõustub tingimustega, mis on sätestatud käesoleva kutse punkti 6 alapunktis b osutatud juhatuse otsuse lisas 1b;

| c) | sisaldab seadusliku esindaja kirja, millega tõendatakse luba võtta taotleja nimel juriidilisi kohustusi; |
| --- | --- |

c)

sisaldab seadusliku esindaja kirja, millega tõendatakse luba võtta taotleja nimel juriidilisi kohustusi;

| d) | saadetakse Euroopa Parlamendi presidendile 30. septembriks 2017 järgmisele aadressile:










  President of the European Parliament |
| --- | --- |
| Attn. Mr Didier Kléthi, Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| L-2929 Luxembourg |

d)

saadetakse Euroopa Parlamendi presidendile 30. septembriks 2017 järgmisele aadressile:

President of the European Parliament

Attn. Mr Didier Kléthi, Director-General of Finance

SCH 05B031

L-2929 Luxembourg

| 13. | Selleks et oleks võimalik hinnata taotlustele esitatavate nõuete täitmist, peab taotleja esitama






  a) | rahastamistaotluse vormi ja kõik selles nõutud tõendavad dokumendid; |
| --- | --- | --- |

13.

Selleks et oleks võimalik hinnata taotlustele esitatavate nõuete täitmist, peab taotleja esitama

a)

rahastamistaotluse vormi ja kõik selles nõutud tõendavad dokumendid;

| b) | hinnangulise eelarve, milles on esitatud liidu eelarvest toetuse saamise seisukohast rahastamiskõlblikud kulud; |
| --- | --- |

b)

hinnangulise eelarve, milles on esitatud liidu eelarvest toetuse saamise seisukohast rahastamiskõlblikud kulud;

| c) | tööprogrammi. |
| --- | --- |

c)

tööprogrammi.

| 14. | Mittetäielikuks hinnatud taotluse võib tagasi lükata. |
| --- | --- |

14.

Mittetäielikuks hinnatud taotluse võib tagasi lükata.

F.   RAHASTAMISTAOTLUSTE HINDAMISE KRITEERIUMID

F.1   Menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid

| 15. | Taotleja jäetakse toetuse andmise menetlusest kõrvale, kui






  a) | ta on kõrvalejätmist põhjustavas olukorras, millele on osutatud finantsmääruse artikli 106 lõigetes 1 ja 2 või artiklis 107; |
| --- | --- | --- |

15.

Taotleja jäetakse toetuse andmise menetlusest kõrvale, kui

a)

ta on kõrvalejätmist põhjustavas olukorras, millele on osutatud finantsmääruse artikli 106 lõigetes 1 ja 2 või artiklis 107;

| b) | tema suhtes kehtib karistus, mis on ette nähtud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõikes 1 ning artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktides v ja vi. |
| --- | --- |

b)

tema suhtes kehtib karistus, mis on ette nähtud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõikes 1 ning artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktides v ja vi.

F.2.   Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid

| 16. | Liidu eelarvest rahastamise tingimustele vastamiseks peab taotleja vastama määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklites 17 ja 18 sätestatud tingimustele, st taotleja






  a) | peab olema registreeritud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

16.

Liidu eelarvest rahastamise tingimustele vastamiseks peab taotleja vastama määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklites 17 ja 18 sätestatud tingimustele, st taotleja

a)

peab olema registreeritud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaselt;

| b) | peab olema seotud Euroopa tasandi erakonnaga, mis vastab Euroopa tasandi erakondadele antava toetuse saamise kõikidele kriteeriumidele (8); |
| --- | --- |

b)

peab olema seotud Euroopa tasandi erakonnaga, mis vastab Euroopa tasandi erakondadele antava toetuse saamise kõikidele kriteeriumidele (8);

| c) | peab olema täitnud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 23 loetletud kohustused, st ta peab olema esitanud raamatupidamise aastaaruande, (9) välisauditi aruande ja annetajate loetelu, nagu on sätestatud mainitud artiklis. |
| --- | --- |

c)

peab olema täitnud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 23 loetletud kohustused, st ta peab olema esitanud raamatupidamise aastaaruande, (9) välisauditi aruande ja annetajate loetelu, nagu on sätestatud mainitud artiklis.

F.3.   Valikukriteeriumid

| 17. | Finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artiklis 202 on sätestatud, et „taotlejal peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, mis võimaldavad tal tegevust jätkata kogu [...] aastal, milleks toetus on antud, ning osaleda selle rahastamises. Taotlejal peab olema kavandatud meetme või tööprogrammi lõpuleviimiseks vajalik kutsealane pädevus ja kvalifikatsioon, kui alusaktis ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti“. |
| --- | --- |

17.

Finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artiklis 202 on sätestatud, et „taotlejal peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, mis võimaldavad tal tegevust jätkata kogu [...] aastal, milleks toetus on antud, ning osaleda selle rahastamises. Taotlejal peab olema kavandatud meetme või tööprogrammi lõpuleviimiseks vajalik kutsealane pädevus ja kvalifikatsioon, kui alusaktis ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti“.

F.4.   Rahaliste vahendite eraldamise kriteeriumid ja jaotamine

| 18. | Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 19 kohaselt jaotatakse vastavad olemasolevad assigneeringud igal aastal Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste vahel, kelle rahastamistaotlused on rahastamiskõlblikkuse ja menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide alusel heaks kiidetud, ning seda tehakse järgmiselt:






  a) | 15 % jaotatakse võrdsetes osades toetust saavate Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste vahel; |
| --- | --- | --- |

18.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 19 kohaselt jaotatakse vastavad olemasolevad assigneeringud igal aastal Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste vahel, kelle rahastamistaotlused on rahastamiskõlblikkuse ja menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide alusel heaks kiidetud, ning seda tehakse järgmiselt:

a)

15 % jaotatakse võrdsetes osades toetust saavate Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste vahel;

| b) | 85 % jaotatakse toetust saavate Euroopa tasandi erakondade (kellega taotlejad seotud on) vahel proportsionaalselt Euroopa Parlamenti valitud liikmete osaga. |
| --- | --- |

b)

85 % jaotatakse toetust saavate Euroopa tasandi erakondade (kellega taotlejad seotud on) vahel proportsionaalselt Euroopa Parlamenti valitud liikmete osaga.

G.   EUROOPA PARLAMENDI JA AMETI ÜHISKONTROLL

| 19. | Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 24 lõigetes 1 ja 2 (10) nähakse ette Euroopa Parlamendi ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti (11) (edaspidi „amet“) ühiskontroll. |
| --- | --- |

19.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 24 lõigetes 1 ja 2 (10) nähakse ette Euroopa Parlamendi ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti (11) (edaspidi „amet“) ühiskontroll.

| 20. | Kui määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaselt peab kontrolli teostama amet, edastab Euroopa Parlament rahastamistaotlused ametile. Amet teavitab Euroopa Parlamenti kontrolli tulemustest. |
| --- | --- |

20.

Kui määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaselt peab kontrolli teostama amet, edastab Euroopa Parlament rahastamistaotlused ametile. Amet teavitab Euroopa Parlamenti kontrolli tulemustest.

H.   TINGIMUSED

| 21. | Taotlejad on kohustatud teavitama Euroopa Parlamenti kõikidest muutustest esitatud dokumentides või taotluses esitatud teabes kahe nädala jooksul alates sellise muutuse toimumisest. Teavitamata jätmise korral võib eelarvevahendite käsutaja teha otsuse olemasoleva teabe põhjal, olenemata hiljem esitatud teabest. |
| --- | --- |

21.

Taotlejad on kohustatud teavitama Euroopa Parlamenti kõikidest muutustest esitatud dokumentides või taotluses esitatud teabes kahe nädala jooksul alates sellise muutuse toimumisest. Teavitamata jätmise korral võib eelarvevahendite käsutaja teha otsuse olemasoleva teabe põhjal, olenemata hiljem esitatud teabest.

| 22. | Tõendamiskohustus, mis seisneb vajalike kriteeriumide jätkuva täitmise tõendamises, lasub taotlejal. |
| --- | --- |

22.

Tõendamiskohustus, mis seisneb vajalike kriteeriumide jätkuva täitmise tõendamises, lasub taotlejal.

| 23. | Käesoleva kutse alusel liidu eelarvest antava toetuse tingimused on sätestatud kutse punkti 6 alapunktis b osutatud juhatuse otsuse lisas 1b. |
| --- | --- |

23.

Käesoleva kutse alusel liidu eelarvest antava toetuse tingimused on sätestatud kutse punkti 6 alapunktis b osutatud juhatuse otsuse lisas 1b.

| 24. | Rahastamistaotluse esitamine tähendab käesoleva kutse punktis 23 osutatud üldtingimustega nõustumist. Üldtingimused on toetusesaajale, kellele rahalisi vahendeid eraldatakse, siduvad ning on sätestatud rahastamisotsuses. |
| --- | --- |

24.

Rahastamistaotluse esitamine tähendab käesoleva kutse punktis 23 osutatud üldtingimustega nõustumist. Üldtingimused on toetusesaajale, kellele rahalisi vahendeid eraldatakse, siduvad ning on sätestatud rahastamisotsuses.

I.   AJAKAVA

| 25. | Järgnevas tabelis on esitatud Euroopa tasandi poliitilistele sihtasutustele toetuse andmise esialgne ajakava: | Etapid | Kuupäev või periood |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Kutse avaldamine | Hiljemalt 30. juuni 2017 |
| b) | Rahastamistaotluste esitamise tähtaeg | 30. september 2017 |
| c) | Hindamisperiood | Oktoober kuni detsember 2017 |
| d) | Taotlejate teavitamine | Jaanuar 2018 |
| e) | Rahastamisotsusest teavitamine | Jaanuar kuni veebruar 2018 |
| f) | Eelmaksete tegemine (12) | Jaanuar kuni veebruar 2018 |

25.

Järgnevas tabelis on esitatud Euroopa tasandi poliitilistele sihtasutustele toetuse andmise esialgne ajakava:

Etapid

Kuupäev või periood

a)

Kutse avaldamine

Hiljemalt 30. juuni 2017

b)

Rahastamistaotluste esitamise tähtaeg

30. september 2017

c)

Hindamisperiood

Oktoober kuni detsember 2017

d)

Taotlejate teavitamine

Jaanuar 2018

e)

Rahastamisotsusest teavitamine

Jaanuar kuni veebruar 2018

f)

Eelmaksete tegemine (12)

Jaanuar kuni veebruar 2018

J.   ISIKUANDMETE AVALIKUSTAMINE JA TÖÖTLEMINE

| 26. | Euroopa Parlament avaldab teavet (muu hulgas internetis) vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 32. |
| --- | --- |

26.

Euroopa Parlament avaldab teavet (muu hulgas internetis) vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 32.

| 27. | Käesoleva kutsega seoses kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 33 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (13) sätetega. |
| --- | --- |

27.

Käesoleva kutsega seoses kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 33 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (13) sätetega.

| 28. | Niisuguseid andmeid töödeldakse rahastamistaotluste hindamise ja liidu finantshuvide kaitsmise eesmärgil. See ei piira kõnealuste andmete võimalikku edastamist liidu õigusaktide kohaselt kontrolli ja auditeerimise eest vastutavatele organitele, näiteks Euroopa Parlamendi siseauditi talitusele, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ametile, Euroopa Kontrollikojale või Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF). |
| --- | --- |

28.

Niisuguseid andmeid töödeldakse rahastamistaotluste hindamise ja liidu finantshuvide kaitsmise eesmärgil. See ei piira kõnealuste andmete võimalikku edastamist liidu õigusaktide kohaselt kontrolli ja auditeerimise eest vastutavatele organitele, näiteks Euroopa Parlamendi siseauditi talitusele, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ametile, Euroopa Kontrollikojale või Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF).

| 29. | Toetusesaaja võib kirjaliku taotluse alusel saada juurdepääsu teda puudutavatele isikuandmetele ning vigaseid või ebatäielikke andmeid parandada. Toetusesaaja võib oma isikuandmete töötlemist puudutava taotluse esitada Euroopa Parlamendi finantsküsimuste peadirektoraadile või Euroopa Parlamendi isikuandmete kaitse üksusele. Toetusesaaja võib igal ajal esitada oma isikuandmete töötlemise kohta kaebuse Euroopa Andmekaitseinspektorile. |
| --- | --- |

29.

Toetusesaaja võib kirjaliku taotluse alusel saada juurdepääsu teda puudutavatele isikuandmetele ning vigaseid või ebatäielikke andmeid parandada. Toetusesaaja võib oma isikuandmete töötlemist puudutava taotluse esitada Euroopa Parlamendi finantsküsimuste peadirektoraadile või Euroopa Parlamendi isikuandmete kaitse üksusele. Toetusesaaja võib igal ajal esitada oma isikuandmete töötlemise kohta kaebuse Euroopa Andmekaitseinspektorile.

| 30. | Euroopa Parlament võib isikuandmeid registreerida varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemis, kui toetusesaaja on mõnes finantsmääruse artikli 106 lõikes 1 või artiklis 107 mainitud olukorras. |
| --- | --- |

30.

Euroopa Parlament võib isikuandmeid registreerida varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemis, kui toetusesaaja on mõnes finantsmääruse artikli 106 lõikes 1 või artiklis 107 mainitud olukorras.

K.   KONTAKT

| 31. | Kõik käesoleva kutsega seotud küsimused tuleb koos avaldamisviitega saata e-posti teel järgmisele aadressile: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu. |
| --- | --- |

31.

Kõik käesoleva kutsega seotud küsimused tuleb koos avaldamisviitega saata e-posti teel järgmisele aadressile: fin.part.fond.pol@europarl.europa.eu.

L.   LISAD

| 32. | Lisaks käesoleva kutse punkti 6 alapunktis b osutatud alusdokumendile on Euroopa Parlamendi veebisaidil http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm kättesaadavad käesoleva kutse järgmised lisad:






  a) | rahastamistaotluse vorm, sealhulgas üldtingimustega nõustumise deklaratsioon (vorm); |
| --- | --- | --- |

32.

Lisaks käesoleva kutse punkti 6 alapunktis b osutatud alusdokumendile on Euroopa Parlamendi veebisaidil http://www.europarl.europa.eu/tenders/invitations.htm kättesaadavad käesoleva kutse järgmised lisad:

a)

rahastamistaotluse vorm, sealhulgas üldtingimustega nõustumise deklaratsioon (vorm);

| b) | hinnanguline eelarve (vorm). |
| --- | --- |

b)

hinnanguline eelarve (vorm).

---

(1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

(2)  ELT C 205, 29.6.2017, lk 2.

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(4)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(5)  ELT L 333, 19.12.2015, lk 50.

(6)  ELT L 318, 4.12.2015, lk 28.

(7)  Euroopa Parlamendi kodukord, 2017. aasta jaanuari versioon.

(8)  Vastavalt finantsmääruse teise osa VIII jaotisele.

(9)  Välja arvatud juhul, kui taotleja suhtes ei kohaldatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 kohast kontrolli (nt kui sihtasutus on äsja loodud jne).

(10)  Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 24 „Kontrolli üldeeskirjad“ lõiked 1–2:

| 1. | Seda, kuidas Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused järgivad käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, kontrollivad omavahelises koostöös amet, Euroopa Parlamendi eelarvevahendite käsutaja ja pädevad liikmesriigid. |
| --- | --- |

1.

Seda, kuidas Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused järgivad käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, kontrollivad omavahelises koostöös amet, Euroopa Parlamendi eelarvevahendite käsutaja ja pädevad liikmesriigid.

| 2. | Amet kontrollib, kuidas Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused järgivad käesoleva määruse kohaseid kohustusi, eelkõige seoses artikliga 3, artikli 4 lõike 1 punktidega a ja b ning d–f, artikli 5 lõike 1 punktidega a–e ja g, artikli 9 lõigetega 5 ja 6 ning artiklitega 20, 21 ja 22. |
| --- | --- |

2.

Amet kontrollib, kuidas Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused järgivad käesoleva määruse kohaseid kohustusi, eelkõige seoses artikliga 3, artikli 4 lõike 1 punktidega a ja b ning d–f, artikli 5 lõike 1 punktidega a–e ja g, artikli 9 lõigetega 5 ja 6 ning artiklitega 20, 21 ja 22.

Euroopa Parlamendi eelarvevahendite käsutaja kontrollib, kuidas Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused järgivad liidupoolse rahastamisega seotud kohustusi, mis tulenevad käesolevast määrusest ja on kooskõlas finantsmäärusega. Sellist kontrolli teostades rakendab Euroopa Parlament vajalikke meetmeid liidu finantshuve kahjustava pettuse ärahoidmise ja selle vastu võitlemise vallas.

(11)  Amet on asutatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 6 alusel.

(12)  30 päeva jooksul pärast rahastamisotsusest teavitamise kuupäeva.

(13)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

LISA a

Image

RAHASTAMISTAOTLUSE VORM

TOETUSED EUROOPA TASANDI POLIITILISTELE SIHTASUTUSTELE (1)

EELARVEAASTAKS [SISESTADA]

RAHASTAMISTAOTLUSE STRUKTUUR

Alljärgnev tabel on mõeldud juhisena rahastamistaotluse ettevalmistamisel. Seda saab kasutada kontrollnimekirjana, et veenduda, kas kõik nõutavad dokumendid on olemas.

Dokumendi number

ESITATAVAD DOKUMENDID

Dokumendid, mis tuleb esitada, kuid ei sisaldu käesolevas rahastamistaotluse näidises

1.

Kaaskirja originaal, millel on märgitud eelarveaastaks n taotletav toetussumma ja mille on allkirjastanud seaduslik esindaja

☐

2.

Seadusliku esindaja kiri, millega tõendatakse luba võtta taotleja nimel juriidilisi kohustusi (1)

☐

3.

Standardne väljavõte Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi sihtasutuste registrist (2)

☐

4.

Tööprogramm

☐

5.

Vahefinantsaruanded (kõige varasemalt) n – 1 aasta juuni seisuga, mille on allkirjastanud sertifitseeritud raamatupidaja (3)

☐

Dokumendid, mis tuleb esitada ja mis sisalduvad käesolevas rahastamistaotluse näidises

6.

Finantsteabe vorm

☐

7.

Deklaratsioon üldtingimuste ja menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide kohta

☐

(1) Asjakohasel juhul koos viidetega taotleja põhikirja asjakohastele sätetele.

(2) Nagu on ette nähtud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2246 2. lisas (ELT L 318, 4.12.2015, lk 31).

(3) See ei ole vajalik juhul, kui taotleja tõendab, et see nõue ei ole kohaldatav (näiteks juhul, kui sihtasutus on äsja loodud jne). Raamatupidajal peab olema selle liikmesriigi kvalifikatsioon, kus on taotleja asukoht. Kvalifikatsiooni tõendav dokument tuleb lisada vahefinantsaruandele.

(1) Rahastamise liigina on tegemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) esimese osa VI jaotises osutatud tegevustoetusega.

Image

Dokument nr 6

FINANTSTEABE VORM

JURIIDILINE ISIK

ÄRIÜHING

ÕIGUSLIK VORM

NIMI/NIMED

AKRONÜÜM

AADRESS

tänav

majanumber

sihtnumber

linn/asula

riik

KMK reg. nr

REGISTREERIMISE KOHT

REGISTREERIMISKUUPÄEV

/

/

REGISTRINUMBER

TELEFON

FAKS

E-POST

Andmetele tuleb lisada koopia ametlikust dokumendist, mis võimaldab kindlaks teha juriidilise isiku nime, registrijärgse asukoha, käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri ja registrinumbri.

PANGAKONTO OMANIK

NIMI

(Nimi, mida kasutati konto avamisel)

AADRESS

tänav

majanumber

sihtnumber

linn/asula

riik

PANK

IBAN

(Kohustuslik, kui panga asutamisriigis on IBAN-kood kasutusel)

SWIFT-kood (BIC)

VALUUTA

KONTONUMBER

(siseriiklikus formaadis)

PANGA NIMI

AADRESS

tänav

majanumber

sihtnumber

linn/asula

riik

Panga tempel ja panga esindaja allkiri*:

Kuupäev ja esindaja allkiri

(kohustuslik)

- Soovitav on lisada hiljutise pangaväljavõtte koopia. Pangaväljavõttel peab olema esitatud kogu ülalpool lahtrites „Pangakonto omanik” ja „Pank” esitatud teave. Sel juhul ei ole panga tempel ja panga esindaja allkiri nõutav. Konto omaniku allkiri on igal juhul kohustuslik.

Image

Dokument nr 7

DEKLARATSIOON ÜLDTINGIMUSTE JA MENETLUSEST KÕRVALEJÄTMISE KRITEERIUMIDE KOHTA

Allakirjutanu kinnitab [sisestada taotleja nimi] seadusliku esindajana, et

ta on tutvunud ja nõustub rahastamisotsuse näidises sätestatud üldtingimustega;

taotleja ei ole üheski Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 („finantsmäärus“) (*) (1) artikli 106 lõikes 1 (*) ja artiklis 107 (*) osutatud olukorras;

taotleja suhtes ei kehti ükski karistus, mis on ette nähtud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõikes 1 (*) ning sama määruse (2) artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktides v ja vi (*);

toetust taotlev organisatsioon on rahaliselt ja korralduslikult suuteline täitma rahastamisotsust;

käesolevas taotluses ja selle lisades edastatud teave on õige ning Euroopa Parlamendi eest ei ole teavet ei täielikult ega osaliselt varjatud.

(*) Eespool loetletud artiklite tekst on esitatud alljärgnevalt.

Finantsmääruse artikli 106 lõige 1:

Taotlejad või pakkujad jäetakse hankemenetluses osalemisest kõrvale, kui:

a) nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb siseriiklike õigusnormidega ettenähtud samasugusest menetlusest;

b) nad või isikud, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida, on liikmesriigi pädeva asutuse res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglite rikkumisega seotud süüteos;

c) nad on ametialaseid käitumisreegleid olulisel määral rikkunud ja hankija suudab seda mis tahes viisil, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga ja rahvusvaheliste organisatsioonide otsuste abil tõendada;

d) nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või hankija riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;

e) nad või isikud, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida, on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises, rahapesus või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab liidu finantshuve;

f) nende suhtes kehtib artikli 109 lõikes 1 osutatud halduskaristus.

Esimese lõigu punkte a–d ei kohaldata ostude puhul, mis tehakse erakordselt soodsatel tingimustel kas tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt pankroti, võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe või siseriiklike õigusaktidega ettenähtud muu samalaadse menetluse alusel.

Esimese lõigu punkte b ja e ei kohaldada, kui taotlejad või pakkujad suudavad tõendada, et on võetud asjakohaseid meetmeid isikute vastu, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida ning kelle suhtes on tehtud esimese lõigu punktides b või e osutatud kohtuotsus.

Finantsmääruse artikli 107 lõige 1:

Lepingut ei sõlmita taotleja või pakkujaga, kes asjaomase hankemenetluse käigus:

a) on olukorras, kus tal on huvide konflikt;

b) on hankemenetluses osalemiseks vajalike, hankija nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud;

c) on asjaomase hankemenetluse puhul mõnes hankemenetlusest kõrvalejätmist põhjustavatest olukordadest, millele on osutatud artikli 106 lõikes 1.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõike 2 kohaselt ei tohi taotleja suhtes kehtida karistus, mis on ette nähtud artikli 27 lõikes 1 ning artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktides v ja vi.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõige 1:

Kooskõlas artikliga 16 teeb amet otsuse kustutada Euroopa tasandi erakond või Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus registrist karistusena kõigil järgmistel juhtudel:

a) kui res judicata jõudu omavas kohtuotsuses on leitud, et kõnealune erakond või sihtasutus on tegelenud ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab Euroopa Liidu finantshuve, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 106 lõikes 1;

b) kui artikli 10 lõigetes 2–5 sätestatud korra kohaselt on kindlaks tehtud, et see ei täida enam ühte või mitut artikli 3 lõike 1 punktides a, c ja e või artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimust, või

c) kui liikmesriik esitab taotluse kustutada erakond või sihtasutus registrist riigisisesest õigusest tulenevate kohustuste ulatusliku eiramise tõttu ja taotlus vastab artikli 16 lõike 3 punktis b sätestatud nõuetele.

Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktid v ja vi:

Amet määrab rahalised karistused järgmistel juhtudel:

a) mittekvantifitseeritavate süütegude eest:

v) kui res judicata jõudu omavas kohtuotsuses on leitud, et Euroopa tasandi erakond või Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus on tegelenud ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab Euroopa Liidu finantshuve, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 106 lõikes 1;

vi) kui asjaomane Euroopa tasandi erakond või Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus on mil iganes jätnud teabe tahtlikult esitamata või on esitanud tahtlikult ebaõiget või eksitavat teavet või kui käesoleva määrusega Euroopa Liidu üldeelarvest toetuse saaja auditeerimiseks või kontrollimiseks volitatud asutused tuvastavad raamatupidamise aastaaruannetes ebatäpsusi, mida määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2 määratletud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt käsitatakse olulise andmete puudumise või väärkajastamisena.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist („määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014“) (ELT L 317, 4.11.2014, lk 1).

Image

Volitatud esindaja allkiri:

Tiitel (pr/hr/prof/...), perekonna- ja eesnimi:

Amet toetust taotlevas organisatsioonis:

Koht, kuupäev:

Allkiri:

---

LISA b

HINNANGULINE EELARVE

| Kulud |
| --- |
| Rahastamiskõlblikud kulud | Eelarve | Tegelikud |
| A.1. Personalikulud







  1. | Palgad |

Kulud

Rahastamiskõlblikud kulud

Eelarve

Tegelikud

A.1. Personalikulud

1.

Palgad

| 2. | Maksud ja hüvitised |
| --- | --- |

2.

Maksud ja hüvitised

| 3. | Ametialane koolitus |
| --- | --- |

3.

Ametialane koolitus

| 4. | Töötajate lähetuskulud |
| --- | --- |

4.

Töötajate lähetuskulud

| 5. | Muud personalikulud |
| --- | --- |

5.

Muud personalikulud

A.2. Infrastruktuuri- ja ekspluatatsioonikulud

| 1. | Rent, kommunaal- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

1.

Rent, kommunaal- ja hoolduskulud

| 2. | Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

2.

Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud

| 3. | Vallas- ja kinnisvara kulum |
| --- | --- |

3.

Vallas- ja kinnisvara kulum

| 4. | Kirja- ja kontoritarbed |
| --- | --- |

4.

Kirja- ja kontoritarbed

| 5. | Posti- ja sidekulud |
| --- | --- |

5.

Posti- ja sidekulud

| 6. | Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud |
| --- | --- |

6.

Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud

| 7. | Muud infrastruktuurikulud |
| --- | --- |

7.

Muud infrastruktuurikulud

A.3. Halduskulud

| 1. | Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid) |
| --- | --- |

1.

Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid)

| 2. | Uuringute kulud |
| --- | --- |

2.

Uuringute kulud

| 3. | Õigusabikulud |
| --- | --- |

3.

Õigusabikulud

| 4. | Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud |
| --- | --- |

4.

Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud

| 5. | Toetus kolmandatele isikutele |
| --- | --- |

5.

Toetus kolmandatele isikutele

| 6. | Muud halduskulud |
| --- | --- |

6.

Muud halduskulud

A.4. Koosolekute ja esinduskulud

| 1. | Koosolekute kulud |
| --- | --- |

1.

Koosolekute kulud

| 2. | Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud |
| --- | --- |

2.

Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud

| 3. | Esinduskulud |
| --- | --- |

3.

Esinduskulud

| 4. | Kutsetega seotud kulud |
| --- | --- |

4.

Kutsetega seotud kulud

| 5. | Muud koosolekutega seotud kulud |
| --- | --- |

5.

Muud koosolekutega seotud kulud

A.5. Teabe- ja avaldamiskulud

| 1. | Avaldamiskulud |
| --- | --- |

1.

Avaldamiskulud

| 2. | Veebisaitide loomine ja haldamine |
| --- | --- |

2.

Veebisaitide loomine ja haldamine

| 3. | Reklaamikulud |
| --- | --- |

3.

Reklaamikulud

| 4. | Sidevahendid (seadmed) |
| --- | --- |

4.

Sidevahendid (seadmed)

| 5. | Seminarid ja näitused |
| --- | --- |

5.

Seminarid ja näitused

| 6. | Muud teabekulud |
| --- | --- |

6.

Muud teabekulud

A.6. Aasta n + 1 esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks ette nähtud summa ülekandmine

A. RAHASTAMISKÕLBLIKUD KULUD KOKKU

Rahastamiskõlbmatud kulud

| 1. | Varu |
| --- | --- |

1.

Varu

| 2. | Kursikahjud |
| --- | --- |

2.

Kursikahjud

| 3. | Kahtlased nõuded |
| --- | --- |

3.

Kahtlased nõuded

| 4. | Mitterahaline osalus |
| --- | --- |

4.

Mitterahaline osalus

| 5. | Muud (täpsustada) |
| --- | --- |

5.

Muud (täpsustada)

B. RAHASTAMISKÕLBMATUD KULUD KOKKU

C. KULUD KOKKU

| Tulud |
| --- |
| | Eelarve | Tegelikud |
| D.1. Aasta n + 1 esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks ette nähtud eraldis | – | |
| D.2. Euroopa Parlamendi toetus | | |
| D.3. Liikmemaksud | | |
| 3.1. | Liikmessihtasutustelt |

Tulud

Eelarve

Tegelikud

D.1. Aasta n + 1 esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks ette nähtud eraldis

–

D.2. Euroopa Parlamendi toetus

D.3. Liikmemaksud

3.1.

Liikmessihtasutustelt

| 3.2. | Üksikliikmetelt |
| --- | --- |

3.2.

Üksikliikmetelt

D.4. Annetused

D.5. Muud omavahendid

(nimetada)

D.6. Eelmaksete intressid

D.7. Mitterahaline osalus

D. TULUD KOKKU

E. Kasum/kahjum (F-C)

| F. Reservikontole kantud omavahendid | | |
| --- | --- | --- |
| G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (E-F) | | |

F. Reservikontole kantud omavahendid

G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (E-F)

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/47 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/47

---

Teade dumpinguvastaste meetmete kohta, mis kehtivad teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes, mis pärinevad muu hulgas Venemaa Föderatsioonist: muutus äriühingu nimes, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid

(2017/C 206/15)

Teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suhtes, mis pärinevad muu hulgas Venemaa Föderatsioonist, kohaldatakse miinimumhinna režiimi koos lõplike dumpinguvastaste tollimaksudega, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1953 (1).

OJSC Novolipetsk Steel, Venemaa Föderatsioonis asuv äriühing, kelle elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete ekspordi puhul liitu kohaldatakse kõnealuseid meetmeid, sealhulgas individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära 21,6 %, mis on kehtestatud eespool nimetatud määrusega, teatas komisjonile, et ta muutis oma õigusliku vormi avalikuks aktsiaseltsiks ning äriühingu nime inglise keeles järgmiseks: „Novolipetsk Steel“ (lühendatud nimi inglise keeles: „NLMK“, lühendatud nimi vene keeles: „ПАО НЛМК“).

Äriühing palus komisjonil kinnitada, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust individuaalsele tollimaksumäärale, mida teatavate asjaolude korral, mida on kirjeldatud rakendusmääruse (EL) 2015/1953 artikli 1 lõikes 2, kohaldatakse kõnealuse äriühingu suhtes vastavalt tema eelmisele nimele.

Komisjon on esitatud teabe läbi vaadanud ja jõudnud järeldusele, et nimemuutus ei mõjuta mingil moel rakendusmääruse (EL) 2015/1953 järeldusi.

Seepärast tuleks määruse (EL) 2015/1953 artikli 1 lõikes 4 esitatud viidet äriühingule

„OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk“

lugeda järgmiselt:

„Novolipetsk Steel, Lipetsk“.

TARICi lisakoodi C043, mis oli varem antud äriühingutele OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk, ja VIZ Steel, Jekaterinburg, kohaldatakse nüüd äriühingute Novolipetsk Steel, Lipetsk, ja VIZ Steel, Jekaterinburg, suhtes.

---

(1)  ELT L 284, 30.10.2015, lk 109.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/48

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8546 – Intermediate Capital Group / DomusVi Group)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 206/16)

| 1. | 20. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Intermediate Capital Group, plc („ICG“, Ühendkuningriik) juhitav investeerimisfond omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja CasaVita SAS ja selle tütarettevõtjate („DomusVi Group“, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

20. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Intermediate Capital Group, plc („ICG“, Ühendkuningriik) juhitav investeerimisfond omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja CasaVita SAS ja selle tütarettevõtjate („DomusVi Group“, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   ICG: varahaldur, kes investeerib erasektori võlgadesse, krediiti ja aktsiatesse Euroopas, Aasias, Vaikse ookeani piirkonna riikides ning USAs;
  —   DomusVi Group: prantsuse kontsern, kes käitab tervishoiuteenuseid osutavaid ja mitte osutavaid eakate hooldekodusid ning osutab hooldusteenuseid eakatele Prantsusmaal ja Hispaanias. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   ICG: varahaldur, kes investeerib erasektori võlgadesse, krediiti ja aktsiatesse Euroopas, Aasias, Vaikse ookeani piirkonna riikides ning USAs;

—   DomusVi Group: prantsuse kontsern, kes käitab tervishoiuteenuseid osutavaid ja mitte osutavaid eakate hooldekodusid ning osutab hooldusteenuseid eakatele Prantsusmaal ja Hispaanias.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8546 – Intermediate Capital Group / DomusVi Group):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8546 – Intermediate Capital Group / DomusVi Group):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/49

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8309 – Volvo Car Corporation / First Rent A Car)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 206/17)

| 1. | 20. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Volvo Car Corporation („Volvo“, Rootsi), mille üle ettevõtjal Zhejiang Geely Holding Group Co., Ltd („Geely Group“, Hiina) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja First Rent A Car AB („FRAC“, Rootsi) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

20. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Volvo Car Corporation („Volvo“, Rootsi), mille üle ettevõtjal Zhejiang Geely Holding Group Co., Ltd („Geely Group“, Hiina) on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja First Rent A Car AB („FRAC“, Rootsi) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Volvo: sõiduautode ja nende osade konstrueerimine, arendus, tootmine, turustamine, hulgi- ja jaemüük ning autodega seotud finantsteenuste, sõidukipargi haldusteenuste ja krediitkaarditeenuste osutamine ning edasimüüjate rahastamine ühiskontrolli alla kuuluva ettevõtja Volvofinans kaudu;
  —   FRAC: lühiajaline autorent (sh autode ühiskasutus) Rootsis, Norras ja Taanis, sõidukipargi haldusteenused Rootsis ja sõiduautode jaemüük Rootsis. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Volvo: sõiduautode ja nende osade konstrueerimine, arendus, tootmine, turustamine, hulgi- ja jaemüük ning autodega seotud finantsteenuste, sõidukipargi haldusteenuste ja krediitkaarditeenuste osutamine ning edasimüüjate rahastamine ühiskontrolli alla kuuluva ettevõtja Volvofinans kaudu;

—   FRAC: lühiajaline autorent (sh autode ühiskasutus) Rootsis, Norras ja Taanis, sõidukipargi haldusteenused Rootsis ja sõiduautode jaemüük Rootsis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8309 – Volvo Car Corporation / First Rent A Car:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8309 – Volvo Car Corporation / First Rent A Car:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 206/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 206/50

---

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2017/C 206/18)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

VÄIKESE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012
   (2)
  artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

„CAROTA NOVELLA DI ISPICA“

ELi nr: PGI-IT-02291 – 22.2.2017

KPN ( ) KGT ( X )GTT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio di tutela I.G.P. Carota Novella di Ispica

| Aadress | : | Via Benedetto Spadaro 97 |
| --- | --- | --- |
| 97014 Ispica (RG) |
| ITALIA |

Aadress

:

Via Benedetto Spadaro 97

97014 Ispica (RG)

ITALIA

E-post

:

info@carotanovelladiispica.it; igpcarotanovellaispica@pec.it

Ühendusel Consorzio di tutela I.G.P. Carota Novella di Ispica on seadusekohane õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos piirkonnaga |
| — | ☐ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu [pakendamine] |

—

☐

Toote kirjeldus

—

☐

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos piirkonnaga

—

☐

Märgistus

—

☒

Muu [pakendamine]

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset). |
| — | ☐ | Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike. |

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset).

—

☐

Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike.

5.   Muudatus(ed)

Tootmismeetod

Kehtiva tootespetsifikaadi artikli 5 punkti 5.7 järgmist lauset:

„Saaki koristatakse iga päev alates 20. veebruarist kuni 15. juunini.“

on muudetud järgmiselt:

„Saaki koristatakse iga päev alates 1. veebruarist kuni 15. juunini.“

Põllumajandusettevõtjate viimaste aastate ülevaadete põhjal sedastati, et tootele „Carota Novella di Ispica“ iseloomulikud omadused avalduvad juba alates 1. veebruarist. Järelikult, vältimaks toote väljajätmist KGT sertifitseerimissüsteemist, tuleks tootespetsifikaadis sätestatud koristusperioodi algus tuua varasemaks, 20. veebruarilt 1. veebruarile.

Seos piirkonnaga

Seos piirkonnaga

Eespool osutatud muudatus tingib vajaduse kohandada ka tootespetsifikaadi artikli 6 järgmist lauset:

„Ispica porgandit tähistatakse sõnaga „Novella“ (varajane), kuna porgand on turustamiseks valmis juba alates veebruari lõpust (20. veebruar) kuni juuni alguseni (15. juuni).“

järgmiselt:

„Ispica porgandit tähistatakse sõnaga „Novella“ (varajane), kuna porgand on turustamiseks valmis juba alates veebruari esimestest päevadest (1. veebruar) ning koristusperiood kestab kuni juuni alguseni (15. juuni).“

Punktides 1 ja 2 osutatud muudatuste näol on tegemist artikli 53 lõike 2 kohaselt väikeste muudatustega, kuna nendega ei muudeta toote põhilisi omadusi ega toote seost tootmispiirkonnaga, mille puhul varast koristamist käsitatakse nimetuse registreerimisel ühe olulise tegurina.

Pakendamine

Pakendamine

Tootespetsifikaadi artikli 8 järgmisi punkte:

| „— | polüetüleenist või polüpropeenist kott tootekaaluga 1–6 kg; |
| --- | --- |

„—

polüetüleenist või polüpropeenist kott tootekaaluga 1–6 kg;

polüetüleenist või polüpropeenist kott tootekaaluga 1–6 kg;

| — | säilituskott tootekaaluga 6–12 kg.“ |
| --- | --- |

—

säilituskott tootekaaluga 6–12 kg.“

säilituskott tootekaaluga 6–12 kg.

muudetakse järgmiselt:

| „— | polüetüleenist või polüpropeenist kott tootekaaluga 0,5–6 kg; |
| --- | --- |

„—

polüetüleenist või polüpropeenist kott tootekaaluga 0,5–6 kg;

polüetüleenist või polüpropeenist kott tootekaaluga 0,5–6 kg;

| — | kast säilituskotiga tootekaaluga 6–12 kg.“ |
| --- | --- |

—

kast säilituskotiga tootekaaluga 6–12 kg.“

kast säilituskotiga tootekaaluga 6–12 kg.

Koti tootekaalu vähendamine võimaldab vastata hulgimüüjate taotlustele, kes on väljendanud soovi, et porgandite pakendajad pakuksid väiksema kaaluga pakendeid võrreldes tootespetsifikaadis praegu ette nähtuga.

Täpsustatud on, et säilituskott paigutatakse vastavasse kasti. Kast võimaldab säilituskotti hõlpsalt käidelda. See muudatus lihtsustab toote veoga seotud toiminguid.

Punktis 3 nimetatud muudatuse näol on tegemist väikese muudatusega, kuna see hõlmab üksnes kaitstud geograafilise tähisega toote „Carota Novella di Ispica“ pakendamise viisi.

6.   Ajakohastatud tootespetsifikaat (üksnes KPNi ja KGT puhul)

Ajakohastatud tootespetsifikaat (üksnes KPNi ja KGT puhul)

KOONDDOKUMENT

„CAROTA NOVELLA DI ISPICA“

„CAROTA NOVELLA DI ISPICA“

ELi nr: PGI-IT-02291 – 22.2.2017

ELi nr: PGI-IT-02291 – 22.2.2017

KPN ( ) KGT ( X )

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Carota Novella di Ispica“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähisega toode „Carota Novella di Ispica“ hõlmab porgandit liigist Daucus carota L. Kasutatavad sordid on saadud sordi ‘Nantes’ tüüpi poolpikast sordirühmast ja sellest aretatud järgmistest hübriidsortidest, nagu ‘Exelso’, ‘Dordogne’, ‘Nancò’, ‘Concerto’, ‘Romance’, ‘Naval’, ‘Chambor’ ja ‘Selene’. Lisada võib ka teisi sordi ‚Nantes‘ tüüpi poolpikast sordist aretatud hübriidsorte, mille puhul on porgandikasvatajad katsematerjalide alusel tõestanud porgandite vastavust tähise „Carota Novella di Ispica“ kvaliteedinõuetele. Uusi hübriidsorte võib porgandi „Carota Novella di Ispica“ tootmiseks kasutada juhul, kui nende toodete proovid on heaks kiitnud põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeerium (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali), kes võib selleks küsida kontrolliasutuse või muu asutuse tehnilist hinnangut.

Daucus carota

Tarbimisse laskmisel on porgandil „Carota Novella di Ispica“ koonusekujulise otsaga silindri kuju, läbimõõt 15–40 mm ja kaal vahemikus 50–150 g; külgjuuri ega tipmist juurt ei esine ning peajuur on lõhedeta.

Porgand „Carota di Ispica“ on turustamiseks valmis alates veebruari esimestest päevadest (1. veebruar) ning koristusperiood kestab kuni juunikuu alguseni (15. juuni). Toodet turustatakse talvel ja kevadel ning sellel on värske toote jaoks tavapärased organoleptilised omadused. Porgandi keemilised ja toiteväärtuslikud näitajad on järgmised:

| — | glütsiidide kõrge tase: > 5 % värske toote kaalust; |
| --- | --- |

—

glütsiidide kõrge tase: > 5 % värske toote kaalust;

| — | muutuv beetakaroteeni sisaldus olenevalt kasvuajast: > 4 mg/100 g värske toote kaalust; |
| --- | --- |

—

muutuv beetakaroteeni sisaldus olenevalt kasvuajast: > 4 mg/100 g värske toote kaalust;

| — | mineraalsoolade sisaldus 0,5–0,9 %. |
| --- | --- |

—

mineraalsoolade sisaldus 0,5–0,9 %.

Toote sensoorseid omadusi hinnati 2003. aasta meetodil UNI 10957. 1989. aasta meetodit UNI ISO 4121 kasutades paigutati omadused intensiivsusskaalale vahemikus 1–5, kusjuures kõige madalam intensiivsus vastab väärtusele 1 ja kõige suurem väärtusele 5.

Vähim punktisumma, mis hindajad tootele peamiste näitajate eest andsid, on järgmine:

| — | värvuse intensiivsus 2,5; |
| --- | --- |

—

värvuse intensiivsus 2,5;

| — | krõmpsuvus 2,5; |
| --- | --- |

—

krõmpsuvus 2,5;

| — | tüüpiline porgandi lõhn 2,5; |
| --- | --- |

—

tüüpiline porgandi lõhn 2,5;

| — | rohelise köögivilja lõhn 2,5. |
| --- | --- |

—

rohelise köögivilja lõhn 2,5.

Lisaks sellele on porgandi väliskiht läikiv, viljaliha õrn ja porgandi südamik vähekiuline.

Nimetuse „Carota Novella di Ispica“ all võib turustada üksnes sellist porgandit, mis vastab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) porgandite turustamist ja kvaliteeti käsitleva standardi kohaselt ekstra- või 1. klassile.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik porgandi „Carota Novella di Ispica“ kasvatamisetapid, alates külvamisest kuni koristamiseni peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

Saaki koristatakse iga päev alates 1. veebruarist kuni 15. juunini.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Värske toote eeltöötlemine toimub iga päev põllumajandusettevõtte töötlemisliinidel. Porgandi ettevalmistamise peamised etapid on järgmised: pesemine, söögikõlbmatute osade eemaldamine, suuruse järgi sorteerimine, pakendamine.

Toote kvaliteedi, kontrolli ja jälgitavuse tagamiseks peavad tootmise ja esmase pakendamise etapid toimuma punktis 4.3 määratletud piirkonnas. Kogu teisene pakendamine võib toimuda väljaspool määratletud tootmispiirkonda.

Porgandit „Carota Novella di Ispica“ turustatakse pitseeritud pakendites, mille avamisel tuleb lahti murda ka pitser. Lubatud on järgmised pakendid:

| — | kuni 2 kg kaaluv alus, mis on kaetud kaitsekilega; |
| --- | --- |

—

kuni 2 kg kaaluv alus, mis on kaetud kaitsekilega;

| — | polüetüleenist või polüpropeenist kott kaaluga 0,5–6 kg; |
| --- | --- |

—

polüetüleenist või polüpropeenist kott kaaluga 0,5–6 kg;

| — | kast säilituskotiga kaaluga 6–12 kg. |
| --- | --- |

—

kast säilituskotiga kaaluga 6–12 kg.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pakendil peavad lisaks ühenduse graafilisele sümbolile ja seadusega ettenähtud teabele olema selges ja loetavas trükikirjas järgmised märked:

| — | nimetuse „Carota Novella di Ispica“ KGT logo; |
| --- | --- |

—

nimetuse „Carota Novella di Ispica“ KGT logo;

| — | tootja ja pakendaja nimi, ärinimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

tootja ja pakendaja nimi, ärinimi ja aadress;

| — | turustuskategooria „ekstra“ või „I“. |
| --- | --- |

—

turustuskategooria „ekstra“ või „I“.

Keelatud on lisada hinnanguid, mille kasutamine ei ole sõnaselgelt lubatud. Siiski on lubatud kasutada viiteid kaubamärkidele, kui need ei ole toodet kiitva ja tarbijat eksitava iseloomuga.

„Carota Novella di Ispica“ logo koosneb graafilisest kujundist, mis kujutab porgandit, mille kohal on ebakorrapäraste servadega kolmnurk, mille tipp on suunatud alla. Graafiline kujutis paikneb märkest „Carota Novella di Ispica“ vasakul Sõna „Novella“ suur „N“ täht põimub porgandi kujutisega ligikaudu kujutise keskosas ning märge „di Ispica“ paikneb märke „Novella“ all; kõik tähed on rohelist värvi. Tähtede ääred on ümara kujuga.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

„Carota Novella di Ispica“ tootmispiirkond hõlmab järgmiste provintside kommuune, mis asuvad kuni 550 meetri kõrgusel merepinnast:

| — | Ragusa provints: kommuunid Acate, Chiaramonte Gulfi, Comiso, Ispica, Modica, Pozzallo, Ragusa, Santa Croce Camerina, Scicli, Vittoria, |
| --- | --- |

—

Ragusa provints: kommuunid Acate, Chiaramonte Gulfi, Comiso, Ispica, Modica, Pozzallo, Ragusa, Santa Croce Camerina, Scicli, Vittoria,

| — | Siracusa provints: kommuunid Noto, Pachino, Portopalo di Capo Passero, Rosolini, |
| --- | --- |

—

Siracusa provints: kommuunid Noto, Pachino, Portopalo di Capo Passero, Rosolini,

| — | Catania provints: kommuun Caltagirone, |
| --- | --- |

—

Catania provints: kommuun Caltagirone,

| — | Caltanissetta provints: kommuun Niscemi. |
| --- | --- |

—

Caltanissetta provints: kommuun Niscemi.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Porgandi „Carota Novella di Ispica“ tunnustamine kaitstud geograafilise tähisena on põhjendatud toote varase valmimisega.

Porgandi „Carota Novella di Ispica“ tootmisperioodi iseloomustavad soodsad mullastiku- ja kliimatingimused. Ispica porgandit tähistatakse sõnaga „Novella“ (varajane), kuna porgand on turustamiseks valmis alates veebruari esimestest päevadest (1. veebruar) ning koristusperiood kestab kuni juuni alguseni (15. juuni). Seega on toode varajane, Sitsiiliale iseloomulik ja täielikult tootmispiirkonnaga seotud. Sellele lisandub asjaolu, et „Carota Novella di Ispica“ tuuakse turule kevadtalvisel ajal ja tal on kõik värskele tootele iseloomulikud omadused: krõmpsuvus, tugev lõhn ja rohu aroom.

„Carota Novella di Ispica“ tootmispiirkonda iseloomustab kõrge talvine keskmine temperatuur, palju päikest ja viljakas pinnas. Porgandi omadused ja eriline tootmistsükkel on tihedalt seotud füüsikaliste ja biokeemiliste teguritega, mille vastastikune mõju loob Ragusa provintsis harmoonilise keskkonna selliste omaduste arendamiseks.

Territoorium on porgandikasvatuseks väga soodne ning sellele lisanduvad ka optimaalsed keskkonnatingimused, eelkõige rannikuala mõõdukas ja kuiv kliima, tänu millele on porganditaimed üldiselt haigusvabad.

Piirkonnas, kus porgandit „Carota Novella di Ispica“ kasvatatakse, ei esine liiga madalaid temperatuure, ülemääraseid sademeid ega liigset kuivust. Praktika on näidanud, et tänu piirkonnas esinevatele temperatuuridele on porgand väga intensiivse värvusega, millele aitab kaasa ka põldudele septembrist märtsini langev päikesevalguse hulk; ühtlaselt korrapärase kujuga ning sisaldab optimaalselt suhkruid, beetakaoteeni ja mineraalsooli. Sobiv koristusaeg võimendab porgandi „Carota Novella di Ispica“ puhul neid omadusi veelgi. Ka pinnas on väga sobiv kultuurile, mis vajab keskmise koostisega, õigete sügavus- ja värskusnäitajatega mitte liiga suurestruktuurilist kohevat toitaineterikast mulda; sobilikud on ka liivasusele kalduvad mullad, eeldusel et nende väetamine ja kastmine toimub nõuetekohaselt.

Need tingimused on aidanud kaasa toote „Carota Novella di Ispica“ edule. Vanemad tootjad on meenutanud, et Euroopa importijate väitel võis juba kaugelt eksimatult eristada „Carota Novella di Ispica“ laadungit tänu eripärasele ja tugevale lõhnale, mida oli tunda kohe porgandivaguni ukse avamisel.

Esimesed kirjalikud allikad, milles nimetatakse porgandit „Carota Novella di Ispica“, pärinevad 1955. aastast; esimesed andmed toote eksportimise kohta pärinevad veidi hilisemast ajast. Alates 1950. aastatest on porgandi „Carota Novella di Ispica“ kasvatamine järjest laienenud, toote tootmispiirkond vastab praegu punktis 4 määratletud geograafilisele piirkonnale, mis on tingitud nii sellisest nähtusest nagu mullaväsimus kui ka kõnealuse toote kodu- ja välismaisest müügiedust. Selle kohta leidub mitmeid tõendeid 1972. aastal ilmunud Pina Avveduto teoses „La Coltivazione della Carota ad Ispica“ (Porgandi „Carota Novella di Ispica“ kasvatamine), kus autor kirjutab porgandi kasvatamise kiire leviku kohta järgmist: „nagu võib ette kujutada, hakkas see uus kultuur kiiresti levima, mida soodustab ka toote kõrge kaubanduslik kvaliteet. Toode võeti tänu tema omadustele hästi vastu ning seda hakati nõudma kõikidel kodumaistel ja rahvusvahelistel turgudel [...]. Meie porgandit hinnatakse selle varajase valmimise, kuju, organoleptiliste omaduste (värvus, maitse) ja keemiliste näitajate (karoteeni- ja glükoosisisaldus) tõttu“.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele:

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele:

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähisega toote „Carota Novella di Ispica“ muutmise taotluse 22. detsembri 2016. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) nr 298.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav veebisaidil

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Prodotti DOP e IGP“ („KPNi või KGT tooted“; ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP, IGP e STG“ („KPNi, KGT või GTE tooted“; ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE“ („ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid“).

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

1

(2)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

2

---