# Úradný vestník L 41/2015

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 41 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5817. februára 2015 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 41

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5817. februára 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/242 z 9. októbra 2014, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá fungovania poradných rád v rámci spoločnej rybárskej politiky | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/243 z 13. februára 2015, ktorým sa mení príloha I k nariadeniu (ES) č. 798/2008, pokiaľ ide o položku týkajúcu sa Spojených štátov amerických v zozname tretích krajín, území, oblastí alebo jednotiek, z ktorých možno do Únie dovážať alebo cez jej územie prevážať určité komodity z hydiny v súvislosti s vysokopatogénnou vtáčou chrípkou (
  1
  ) | 5 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/244 zo 16. februára 2015 o povolení chinolínovej žltej ako kŕmnej doplnkovej látky pre zvieratá, ktoré nie sú určené na výrobu potravín (
  1
  ) | 8 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) 2015/245 zo 16. februára 2015, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o štatistike Spoločenstva o príjmoch a životných podmienkach (EU-SILC), pokiaľ ide o zoznam cieľových sekundárnych premenných na rok 2016, ktoré sa týkajú prístupu k službám (
  1
  ) | 11 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/246 zo 16. februára 2015, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 21 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2015/247 z 10. februára 2015 o vymenovaní veliteľa policajnej misie Európskej únie v Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN/1/2015) | 24 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/248 z 15. októbra 2014 o opatreniach SA.23008 (2013/C) (ex 2013/NN), ktoré poskytla Slovenská republika v prospech Spoločnej zdravotnej poisťovne, a. s. (SZP) a Všeobecnej zdravotnej poisťovne, a. s. (VšZP)
  [oznámené pod číslom C(2014) 7277]

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/249 z 10. februára 2015 o predĺžení platnosti rozhodnutia 2006/502/ES, ktorým sa členské štáty vyzývajú prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa na trh uvádzali iba zapaľovače, ktoré sú zabezpečené proti použitiu deťmi, a zakázať uvádzanie zábavných zapaľovačov na trh
  [oznámené pod číslom C(2015) 603]

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/250 z 13. februára 2015, ktorým sa menia prílohy I a II k rozhodnutiu 2004/558/ES, pokiaľ ide o status spolkových krajín Sasko, Sasko-Anhaltsko, Brandenbursko, Berlín, Meklenbursko-Západné Pomoransko v Nemecku bez výskytu infekčnej bovinnej rinotracheitídy
  [oznámené pod číslom C(2015) 706]

   (
  1
  ) | 43 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/251 z 13. februára 2015, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2014/709/EÚ o opatreniach na kontrolu zdravia zvierat v súvislosti s africkým morom ošípaných v určitých členských štátoch
  [oznámené pod číslom C(2015) 710]

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/252 z 13. februára 2015, ktorým sa mení príloha II k rozhodnutiu 2007/777/ES, pokiaľ ide o zápis týkajúci sa Spojených štátov v zozname tretích krajín alebo ich častí, z ktorých je povolený dovoz mäsových výrobkov a opracovaných žalúdkov, mechúrov a čriev do Únie v súvislosti s vysokopatogénnou aviárnou influenzou
  [oznámené pod číslom C(2015) 714]

   (
  1
  ) | 52 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/253 zo 16. februára 2015, ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa odberu vzoriek a predkladania správ podľa smernice Rady 1999/32/ES, pokiaľ ide o obsah síry v lodných palivách | 55 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/242 z 9. októbra 2014, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá fungovania poradných rád v rámci spoločnej rybárskej politiky

1

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/243 z 13. februára 2015, ktorým sa mení príloha I k nariadeniu (ES) č. 798/2008, pokiaľ ide o položku týkajúcu sa Spojených štátov amerických v zozname tretích krajín, území, oblastí alebo jednotiek, z ktorých možno do Únie dovážať alebo cez jej územie prevážať určité komodity z hydiny v súvislosti s vysokopatogénnou vtáčou chrípkou (
  1
  )

1

5

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/244 zo 16. februára 2015 o povolení chinolínovej žltej ako kŕmnej doplnkovej látky pre zvieratá, ktoré nie sú určené na výrobu potravín (
  1
  )

1

8

*

Nariadenie Komisie (EÚ) 2015/245 zo 16. februára 2015, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o štatistike Spoločenstva o príjmoch a životných podmienkach (EU-SILC), pokiaľ ide o zoznam cieľových sekundárnych premenných na rok 2016, ktoré sa týkajú prístupu k službám (
  1
  )

1

11

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/246 zo 16. februára 2015, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

21

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2015/247 z 10. februára 2015 o vymenovaní veliteľa policajnej misie Európskej únie v Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN/1/2015)

24

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/248 z 15. októbra 2014 o opatreniach SA.23008 (2013/C) (ex 2013/NN), ktoré poskytla Slovenská republika v prospech Spoločnej zdravotnej poisťovne, a. s. (SZP) a Všeobecnej zdravotnej poisťovne, a. s. (VšZP)
  [oznámené pod číslom C(2014) 7277]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2014) 7277]

1

25

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/249 z 10. februára 2015 o predĺžení platnosti rozhodnutia 2006/502/ES, ktorým sa členské štáty vyzývajú prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa na trh uvádzali iba zapaľovače, ktoré sú zabezpečené proti použitiu deťmi, a zakázať uvádzanie zábavných zapaľovačov na trh
  [oznámené pod číslom C(2015) 603]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2015) 603]

1

41

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/250 z 13. februára 2015, ktorým sa menia prílohy I a II k rozhodnutiu 2004/558/ES, pokiaľ ide o status spolkových krajín Sasko, Sasko-Anhaltsko, Brandenbursko, Berlín, Meklenbursko-Západné Pomoransko v Nemecku bez výskytu infekčnej bovinnej rinotracheitídy
  [oznámené pod číslom C(2015) 706]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2015) 706]

1

43

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/251 z 13. februára 2015, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2014/709/EÚ o opatreniach na kontrolu zdravia zvierat v súvislosti s africkým morom ošípaných v určitých členských štátoch
  [oznámené pod číslom C(2015) 710]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2015) 710]

1

46

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/252 z 13. februára 2015, ktorým sa mení príloha II k rozhodnutiu 2007/777/ES, pokiaľ ide o zápis týkajúci sa Spojených štátov v zozname tretích krajín alebo ich častí, z ktorých je povolený dovoz mäsových výrobkov a opracovaných žalúdkov, mechúrov a čriev do Únie v súvislosti s vysokopatogénnou aviárnou influenzou
  [oznámené pod číslom C(2015) 714]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2015) 714]

1

52

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/253 zo 16. februára 2015, ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa odberu vzoriek a predkladania správ podľa smernice Rady 1999/32/ES, pokiaľ ide o obsah síry v lodných palivách

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/242

z 9. októbra 2014,

ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá fungovania poradných rád v rámci spoločnej rybárskej politiky

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (1), a najmä na jeho článok 45 ods. 4,

keďže:

| (1) | V nariadení (EÚ) č. 1380/2013, a najmä v jeho článku 43 sa stanovuje zriadenie poradných rád, ktoré majú podporovať vyvážené zastúpenie všetkých zainteresovaných strán v oblasti rybárstva a akvakultúry a prispievať k dosahovaniu cieľov spoločnej rybárskej politiky. |
| --- | --- |

(1)

V nariadení (EÚ) č. 1380/2013, a najmä v jeho článku 43 sa stanovuje zriadenie poradných rád, ktoré majú podporovať vyvážené zastúpenie všetkých zainteresovaných strán v oblasti rybárstva a akvakultúry a prispievať k dosahovaniu cieľov spoločnej rybárskej politiky.

| (2) | Poradné rady môžu Komisii a dotknutým členským štátom predkladať odporúčania a návrhy v otázkach týkajúcich sa riadenia rybárstva a socio-ekonomických a ochranárskych aspektov rybolovu a akvakultúry. Môžu Komisiu a členské štáty informovať o problémoch týkajúcich sa riadenia a socio-ekonomických a ochranárskych aspektov rybolovu a akvakultúry v ich zemepisnej oblasti alebo ich oblasti pôsobnosti a v úzkej spolupráci s vedeckou obcou prispievať k zberu, poskytovaniu a analýze údajov, ktoré sú potrebné na vypracovanie ochranných opatrení. |
| --- | --- |

(2)

Poradné rady môžu Komisii a dotknutým členským štátom predkladať odporúčania a návrhy v otázkach týkajúcich sa riadenia rybárstva a socio-ekonomických a ochranárskych aspektov rybolovu a akvakultúry. Môžu Komisiu a členské štáty informovať o problémoch týkajúcich sa riadenia a socio-ekonomických a ochranárskych aspektov rybolovu a akvakultúry v ich zemepisnej oblasti alebo ich oblasti pôsobnosti a v úzkej spolupráci s vedeckou obcou prispievať k zberu, poskytovaniu a analýze údajov, ktoré sú potrebné na vypracovanie ochranných opatrení.

| (3) | Rozhodnutím Rady 2004/585/ES (2) sa zriaďuje sedem regionálnych poradných rád, príloha III k nariadeniu (EÚ) č. 1380/2013 však obsahuje aj informácie o štyroch nových poradných radách zriadených uvedeným nariadením. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Rady 2004/585/ES (2) sa zriaďuje sedem regionálnych poradných rád, príloha III k nariadeniu (EÚ) č. 1380/2013 však obsahuje aj informácie o štyroch nových poradných radách zriadených uvedeným nariadením.

| (4) | Keďže sa nariadením (EÚ) č. 1380/2013 zriaďujú nové poradné rady, je potrebné definovať postup na začatie ich fungovania. |
| --- | --- |

(4)

Keďže sa nariadením (EÚ) č. 1380/2013 zriaďujú nové poradné rady, je potrebné definovať postup na začatie ich fungovania.

| (5) | Vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú majú poradné rady zohrávať v rámci regionalizovanej spoločnej rybárskej politiky a v súlade so zásadami dobrej správy vecí verejných stanovenými v článku 3 písm. b) a f) nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 je takisto potrebné v súlade s článkom 43 ods. 1 uvedeného nariadenia zabezpečiť, aby ich štruktúra zaručovala vyvážené zastúpenie všetkých legitímnych zainteresovaných strán v oblasti rybolovu vrátane malých flotíl a prípadne aj v oblasti akvakultúry. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú majú poradné rady zohrávať v rámci regionalizovanej spoločnej rybárskej politiky a v súlade so zásadami dobrej správy vecí verejných stanovenými v článku 3 písm. b) a f) nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 je takisto potrebné v súlade s článkom 43 ods. 1 uvedeného nariadenia zabezpečiť, aby ich štruktúra zaručovala vyvážené zastúpenie všetkých legitímnych zainteresovaných strán v oblasti rybolovu vrátane malých flotíl a prípadne aj v oblasti akvakultúry.

| (6) | Maloobjemový rybolov zohráva v mnohých pobrežných komunitách v celej Európskej únii významnú sociálnu, hospodársku, environmentálnu a kultúrnu úlohu. Preto je potrebné zabezpečiť aktívnu účasť tohto odvetvia rybolovu na práci poradných rád vrátane príspevku na náklady a stratu príjmu, ku ktorým môže vzhľadom na túto účasť dôjsť. |
| --- | --- |

(6)

Maloobjemový rybolov zohráva v mnohých pobrežných komunitách v celej Európskej únii významnú sociálnu, hospodársku, environmentálnu a kultúrnu úlohu. Preto je potrebné zabezpečiť aktívnu účasť tohto odvetvia rybolovu na práci poradných rád vrátane príspevku na náklady a stratu príjmu, ku ktorým môže vzhľadom na túto účasť dôjsť.

| (7) | S cieľom zabezpečiť účinné fungovanie a spoluprácu so zainteresovanými stranami z tretích krajín musia byť poradné rady schopné prispôsobiť svoje pracovné metódy a nahradiť svoje výdavky na individuálnom základe, |
| --- | --- |

(7)

S cieľom zabezpečiť účinné fungovanie a spoluprácu so zainteresovanými stranami z tretích krajín musia byť poradné rady schopné prispôsobiť svoje pracovné metódy a nahradiť svoje výdavky na individuálnom základe,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Rozsah pôsobnosti

Týmto nariadením sa stanovujú podrobné pravidlá fungovania poradných rád uvedených v článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „príslušný členský štát“ je členský štát s priamym hospodárskym záujmom v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 22 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 v oblasti pôsobnosti poradnej rady, ako sa definuje v článku 1 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 1380/2013. V prípade poradnej rady pre akvakultúru a poradnej rady pre trhy „príslušný členský štát“ znamená všetky členské štáty Únie; |
| --- | --- |

1.

„príslušný členský štát“ je členský štát s priamym hospodárskym záujmom v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 22 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 v oblasti pôsobnosti poradnej rady, ako sa definuje v článku 1 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 1380/2013. V prípade poradnej rady pre akvakultúru a poradnej rady pre trhy „príslušný členský štát“ znamená všetky členské štáty Únie;

| 2. | „sektorové organizácie“ sú organizácie zastupujúce rybárov a v prípade poradnej rady pre akvakultúru prevádzkovateľov v odvetví akvakultúry a zástupcov spracovateľského a obchodného sektoru; |
| --- | --- |

2.

„sektorové organizácie“ sú organizácie zastupujúce rybárov a v prípade poradnej rady pre akvakultúru prevádzkovateľov v odvetví akvakultúry a zástupcov spracovateľského a obchodného sektoru;

| 3. | „iné záujmové skupiny“ sú zástupcovia skupín, ktorých sa dotýka spoločná rybárska politika, iných ako sektorové organizácie, najmä environmentálne organizácie a skupiny spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.

„iné záujmové skupiny“ sú zástupcovia skupín, ktorých sa dotýka spoločná rybárska politika, iných ako sektorové organizácie, najmä environmentálne organizácie a skupiny spotrebiteľov.

Článok 3

Začiatok fungovania nových poradných rád

1.   Sektorové organizácie a iné záujmové skupiny, ktoré majú záujem v jednej z poradných rád uvedených v článku 43 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, predložia Komisii spoločnú žiadosť týkajúcu sa začatia fungovania príslušnej poradnej rady. Spoločná žiadosť musí byť v súlade s cieľmi a zásadami spoločnej rybárskej politiky stanovenými v nariadení (EÚ) č. 1380/2013 a najmä v jeho článku 43 ods. 1 a v prílohe III a musí zahŕňať:

| a) | stanovenie cieľov; |
| --- | --- |

a)

stanovenie cieľov;

| b) | prevádzkové zásady; |
| --- | --- |

b)

prevádzkové zásady;

| c) | rokovací poriadok; |
| --- | --- |

c)

rokovací poriadok;

| d) | zoznam sektorových organizácií a iných záujmových skupín. |
| --- | --- |

d)

zoznam sektorových organizácií a iných záujmových skupín.

2.   Po overení skutočnosti, že spoločná žiadosť je v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 1380/2013, a najmä v prílohe III, ako aj s pravidlami stanovenými v tomto nariadení, ju Komisia odovzdá príslušným členským štátom do dvoch mesiacov po jej doručení. Komisia môže navrhnúť zmeny spoločnej žiadosti, aby sa dodržiavali všetky požiadavky podľa tohto článku.

3.   Dotknuté členské štáty určia, či je žiadosť podpísaná príslušnými sektorovými organizáciami a inými záujmovými skupinami a informuje Komisiu o svojom súhlase do jedného mesiaca od doručenia spoločnej žiadosti. Na základe pripomienok týchto členských štátov môže Komisia požadovať ďalšie zmeny alebo objasnenia.

4.   Komisia uverejní v sérii C Úradného vestníka Európskej únie oznámenie týkajúce sa začatia fungovania každej novej poradnej rady. Tieto informácie nesmie zverejniť, kým nebudú splnené všetky požiadavky uvedené v odseku 1. Fungovanie poradnej rady začína v deň uvedený v oznámení, ktorý nesmie byť skorší ako dátum uverejnenia oznámenia.

Článok 4

Štruktúra a organizácia poradných rád

1.   Okrem ustanovení článku 43 ods. 1, článku 45 ods. 1 až 3 a prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 1380/2013 musí byť štruktúra a organizácia poradných rád v súlade s odsekmi 2 až 6 tohto článku.

2.   Valné zhromaždenie poradnej rady:

| a) | prijme rokovací poriadok poradnej rady; |
| --- | --- |

a)

prijme rokovací poriadok poradnej rady;

| b) | sa stretáva aspoň raz do roka, aby schválilo výročnú správu, ročný strategický plán a ročný rozpočet poradnej rady. |
| --- | --- |

b)

sa stretáva aspoň raz do roka, aby schválilo výročnú správu, ročný strategický plán a ročný rozpočet poradnej rady.

3.   Valné zhromaždenie vymenuje výkonný výbor, ktorý má najviac 25 členov. Po porade s Komisiou môže valné zhromaždenie rozhodnúť o vymenovaní výkonného výboru s najviac 30 členmi s cieľom zabezpečiť primerané zastúpenie malých flotíl.

4.   Valné zhromaždenie zabezpečuje spravodlivé členské poplatky, vďaka ktorým bude zastúpenie všetkých zainteresovaných strán s prihliadnutím na ich finančné možnosti vyvážené a široké.

5.   Výkonný výbor:

| a) | vedie a riadi úlohy poradnej rady v súlade s článkom 44 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013; |
| --- | --- |

a)

vedie a riadi úlohy poradnej rady v súlade s článkom 44 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013;

| b) | vypracúva výročnú správu, ročný strategický plán a ročný rozpočet; |
| --- | --- |

b)

vypracúva výročnú správu, ročný strategický plán a ročný rozpočet;

| c) | prijíma odporúčania a návrhy, ako sa uvádza v článku 44 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. |
| --- | --- |

c)

prijíma odporúčania a návrhy, ako sa uvádza v článku 44 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

6.   Valné zhromaždenie a výkonný výbor zabezpečujú rovnomerné a široké zastúpenie všetkých zainteresovaných strán, podľa potreby s dôrazom na malé flotily. V počte zástupcov malých flotíl by sa mal odrážať podiel malých flotíl v rámci odvetvia rybolovu dotknutých členských štátov.

Článok 5

Pracovné metódy

Pri rozhodovaní o svojich pracovných metódach sa každá poradná rada usiluje zabezpečiť, aby sa na jej práci aktívne a v plnej miere podieľali všetci členovia, a to prostredníctvom moderných IT komunikačných prostriedkov a s využitím poskytovaných tlmočníckych a prekladateľských služieb.

Článok 6

Finančný príspevok poradných rád

1.   Každá poradná rada poskytne rybárom zastupujúcim organizácie malých flotíl okrem náhrady ich cestovných nákladov a nákladov na ubytovanie aj dodatočnú kompenzáciu na zabezpečenie ich aktívnej účasti na jej činnostiach. Takáto kompenzácia musí byť v každom jednotlivom prípade riadne odôvodnená.

2.   Pri pozývaní pozorovateľov z tretích krajín, ako sa uvádza v písmene k) odseku 2 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 1380/2013, môžu poradné rady prispievať na cestovné náklady a náklady na ubytovanie pre týchto pozorovateľov za rovnakých podmienok, aké uplatňujú pre svojich členov.

Článok 7

Podpora zo strany členských štátov

Členské štáty môžu poskytnúť príslušnú technickú, logistickú a finančnú podporu na uľahčenie fungovania poradných rád.

Článok 8

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 9. októbra 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2004/585/ES z 19. júla 2004, ktorým sa zriaďujú regionálne poradné rady v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (Ú. v. EÚ L 256, 3.8.2004, s. 17).

2

---

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/5

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/243

z 13. februára 2015,

ktorým sa mení príloha I k nariadeniu (ES) č. 798/2008, pokiaľ ide o položku týkajúcu sa Spojených štátov amerických v zozname tretích krajín, území, oblastí alebo jednotiek, z ktorých možno do Únie dovážať alebo cez jej územie prevážať určité komodity z hydiny v súvislosti s vysokopatogénnou vtáčou chrípkou

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2002/99/ES zo 16. decembra 2002 ustanovujúcu pravidlá pre zdravie zvierat, ktorými sa riadi produkcia, spracovanie, distribúcia a uvádzanie produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu na trh (1), a najmä na článok 8 úvodnú vetu, článok 8 ods. 1 prvý pododsek, článok 8 ods. 4 a článok 9 ods. 4 písm. c),

so zreteľom na smernicu Rady 2009/158/ES z 30. novembra 2009 o veterinárnych podmienkach, ktorými sa spravuje obchodovanie s hydinou a násadovými vajcami v rámci Spoločenstva a ich dovoz z tretích krajín (2), a najmä na jej článok 23 ods. 1, článok 24 ods. 2 a článok 25 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 798/2008 (3) sa stanovujú podmienky veterinárneho osvedčovania vzťahujúce sa na dovoz hydiny a výrobkov z hydiny (ďalej len „komodity“) do Únie a ich prepravu cez jej územie vrátane skladovania počas prepravy. Stanovuje sa v ňom, že komodity možno do Únie dovážať a cez jej územie prevážať len z tretích krajín, území, oblastí alebo jednotiek uvedených v stĺpcoch 1 a 3 tabuľky v časti 1 prílohy I k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 798/2008 (3) sa stanovujú podmienky veterinárneho osvedčovania vzťahujúce sa na dovoz hydiny a výrobkov z hydiny (ďalej len „komodity“) do Únie a ich prepravu cez jej územie vrátane skladovania počas prepravy. Stanovuje sa v ňom, že komodity možno do Únie dovážať a cez jej územie prevážať len z tretích krajín, území, oblastí alebo jednotiek uvedených v stĺpcoch 1 a 3 tabuľky v časti 1 prílohy I k uvedenému nariadeniu.

| (2) | V nariadení (ES) č. 798/2008 sa takisto stanovujú podmienky, na základe ktorých sa môže tretia krajina, územie, oblasť alebo jednotka považovať za územie bez výskytu vysokopatogénnej vtáčej chrípky (highly pathogenic avian influenza – HPAI). |
| --- | --- |

(2)

V nariadení (ES) č. 798/2008 sa takisto stanovujú podmienky, na základe ktorých sa môže tretia krajina, územie, oblasť alebo jednotka považovať za územie bez výskytu vysokopatogénnej vtáčej chrípky (highly pathogenic avian influenza – HPAI).

| (3) | Spojené štáty americké sú uvedené v časti 1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 798/2008 ako tretia krajina, z ktorej celého územia je povolený dovoz komodít do Únie a ich preprava cez Úniu. |
| --- | --- |

(3)

Spojené štáty americké sú uvedené v časti 1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 798/2008 ako tretia krajina, z ktorej celého územia je povolený dovoz komodít do Únie a ich preprava cez Úniu.

| (4) | Dohoda medzi Úniou a Spojenými štátmi americkými (4) stanovuje rýchle vzájomné uznávanie regionalizačných opatrení v prípade prepuknutia choroby v Únii alebo v Spojených štátoch amerických (ďalej len „dohoda“). |
| --- | --- |

(4)

Dohoda medzi Úniou a Spojenými štátmi americkými (4) stanovuje rýchle vzájomné uznávanie regionalizačných opatrení v prípade prepuknutia choroby v Únii alebo v Spojených štátoch amerických (ďalej len „dohoda“).

| (5) | Dňa 19. decembra 2014 Spojené štáty americké potvrdili výskyt HPAI podtypu H5N8 v chove hydiny v okrese Douglas v štáte Oregon a 3. januára 2015 výskyt HPAI podtypu H5N2 v chove hydiny v štáte Washington. Celé územie uvedenej tretej krajiny sa preto nemôže ďalej považovať za územie bez výskytu tejto choroby. Veterinárne orgány Spojených štátov okamžite pozastavili vydávanie veterinárnych osvedčení na celom svojom území pre zásielky komodít z hydiny určených na vývoz do Únie a prepravu cez jej územie. S cieľom kontrolovať HPAI a zamedziť jej šíreniu Spojené štáty takisto zaviedli politiku likvidácie zvierat. |
| --- | --- |

(5)

Dňa 19. decembra 2014 Spojené štáty americké potvrdili výskyt HPAI podtypu H5N8 v chove hydiny v okrese Douglas v štáte Oregon a 3. januára 2015 výskyt HPAI podtypu H5N2 v chove hydiny v štáte Washington. Celé územie uvedenej tretej krajiny sa preto nemôže ďalej považovať za územie bez výskytu tejto choroby. Veterinárne orgány Spojených štátov okamžite pozastavili vydávanie veterinárnych osvedčení na celom svojom území pre zásielky komodít z hydiny určených na vývoz do Únie a prepravu cez jej územie. S cieľom kontrolovať HPAI a zamedziť jej šíreniu Spojené štáty takisto zaviedli politiku likvidácie zvierat.

| (6) | Spojené štáty americké predložili informácie o epidemiologickej situácii na svojom území a o opatreniach prijatých na zabránenie ďalšiemu šíreniu HPAI, ktoré Komisia teraz vyhodnotila. Na základe tohto hodnotenia, ako aj záväzkov stanovených v dohode a záruk poskytnutých Spojenými štátmi je vhodné konštatovať, že ohraničenie obmedzení týkajúcich sa vstupu komodít do Únie na oblasť postihnutú HPAI v štáte Oregon a celý štát Washington, na ktoré veterinárne orgány Spojených štátov uplatňujú obmedzenia z dôvodu súčasného výskytu ohnísk, by malo stačiť na pokrytie rizík spojených so vstupom týchto komodít do Únie. Položka týkajúca sa Spojených štátov amerických v zozname v časti 1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 798/2008 by sa preto mala zmeniť v záujme zohľadnenia regionalizácie uvedenej tretej krajiny v dôsledku súčasného výskytu ohnísk HPAI. |
| --- | --- |

(6)

Spojené štáty americké predložili informácie o epidemiologickej situácii na svojom území a o opatreniach prijatých na zabránenie ďalšiemu šíreniu HPAI, ktoré Komisia teraz vyhodnotila. Na základe tohto hodnotenia, ako aj záväzkov stanovených v dohode a záruk poskytnutých Spojenými štátmi je vhodné konštatovať, že ohraničenie obmedzení týkajúcich sa vstupu komodít do Únie na oblasť postihnutú HPAI v štáte Oregon a celý štát Washington, na ktoré veterinárne orgány Spojených štátov uplatňujú obmedzenia z dôvodu súčasného výskytu ohnísk, by malo stačiť na pokrytie rizík spojených so vstupom týchto komodít do Únie. Položka týkajúca sa Spojených štátov amerických v zozname v časti 1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 798/2008 by sa preto mala zmeniť v záujme zohľadnenia regionalizácie uvedenej tretej krajiny v dôsledku súčasného výskytu ohnísk HPAI.

| (7) | Príloha I k nariadeniu (ES) č. 798/2008 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(7)

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 798/2008 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (8) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Časť 1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 798/2008 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 13. februára 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. ES L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 74.

2

(3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 798/2008 z 8. augusta 2008, ktorým sa ustanovuje zoznam tretích krajín, území, oblastí alebo jednotiek, z ktorých možno do Spoločenstva dovážať alebo cez jeho územie prevážať hydinu a výrobky z hydiny, a podmienky veterinárneho osvedčovania (Ú. v. EÚ L 226, 23.8.2008, s. 1).

3

(4)  Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a vládou Spojených štátov amerických o sanitárnych opatreniach na ochranu zdravia ľudí a zvierat pri obchodovaní so živými zvieratami a živočíšnymi produktmi, schválená v mene Európskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 1998/258/ES (Ú. v. ES L 118, 21.4.1998, s. 1).

4

---

PRÍLOHA

V časti 1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 798/2008 sa položka týkajúca sa Spojených štátov amerických nahrádza takto:

| Kód ISO a názov tretej krajiny alebo územia | Kód tretej krajiny, územia, oblasti alebo jednotky | Opis tretej krajiny, územia, oblasti alebo jednotky | Veterinárny certifikát | Osobitné podmienky | Osobitné podmienky | Status dohľadu nad vtáčou chrípkou | Status očkovania proti vtáčej chrípke | Status kontroly salmonely (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzor(-y) | Ďalšie záruky | Dátum ukončenia (1) | Dátum začatia (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „US – Spojené štáty americké | US-0 | celá krajina | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| | US-1 | oblasť Spojených štátov amerických s výnimkou územia US-2 | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1“ |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | oblasť Spojených štátov amerických zodpovedajúca okresu Douglas v štáte Oregon a celé územie štátu Washington | WGM | VIII | P2 | 19.12.2014 | | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 |

Kód ISO a názov tretej krajiny alebo územia

Kód tretej krajiny, územia, oblasti alebo jednotky

Opis tretej krajiny, územia, oblasti alebo jednotky

Veterinárny certifikát

Osobitné podmienky

Osobitné podmienky

Status dohľadu nad vtáčou chrípkou

Status očkovania proti vtáčej chrípke

Status kontroly salmonely (7)

Vzor(-y)

Ďalšie záruky

Dátum ukončenia (1)

Dátum začatia (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

„US – Spojené štáty americké

US-0

celá krajina

SPF

EP, E

S4

US-1

oblasť Spojených štátov amerických s výnimkou územia US-2

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1“

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

oblasť Spojených štátov amerických zodpovedajúca okresu Douglas v štáte Oregon a celé územie štátu Washington

WGM

VIII

P2

19.12.2014

POU, RAT

N

P2

---

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/8

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/244

zo 16. februára 2015

o povolení chinolínovej žltej ako kŕmnej doplnkovej látky pre zvieratá, ktoré nie sú určené na výrobu potravín

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

keďže:

| (1) | V nariadení (ES) č. 1831/2003 sa stanovuje povoľovanie doplnkových látok určených na používanie vo výžive zvierat, ako aj dôvody a postupy udeľovania takýchto povolení. V článku 10 uvedeného nariadenia sa stanovuje opätovné preskúmanie doplnkových látok povolených podľa smernice Rady 70/524/EHS (2). |
| --- | --- |

(1)

V nariadení (ES) č. 1831/2003 sa stanovuje povoľovanie doplnkových látok určených na používanie vo výžive zvierat, ako aj dôvody a postupy udeľovania takýchto povolení. V článku 10 uvedeného nariadenia sa stanovuje opätovné preskúmanie doplnkových látok povolených podľa smernice Rady 70/524/EHS (2).

| (2) | Chinolínová žltá bola povolená bez časového obmedzenia v súlade so smernicou 70/524/EHS ako kŕmna doplnková látka pre zvieratá, ktoré nie sú určené na výrobu potravín, a pre zvieratá určené na výrobu potravín, pokiaľ ide o určité spracované krmivá ako súčasť skupiny „farbivá“. Táto látka bola v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1831/2003 následne zapísaná do registra kŕmnych doplnkových látok stanoveného v článku 17 nariadenia (ES) č. 1831/2003 ako jestvujúci výrobok. |
| --- | --- |

(2)

Chinolínová žltá bola povolená bez časového obmedzenia v súlade so smernicou 70/524/EHS ako kŕmna doplnková látka pre zvieratá, ktoré nie sú určené na výrobu potravín, a pre zvieratá určené na výrobu potravín, pokiaľ ide o určité spracované krmivá ako súčasť skupiny „farbivá“. Táto látka bola v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1831/2003 následne zapísaná do registra kŕmnych doplnkových látok stanoveného v článku 17 nariadenia (ES) č. 1831/2003 ako jestvujúci výrobok.

| (3) | V súlade s článkom 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1831/2003 v spojení s jeho článkom 7 bola predložená žiadosť o prehodnotenie chinolínovej žltej ako kŕmnej doplnkovej látky pre zvieratá, ktoré nie sú určené na výrobu potravín, a v súlade s článkom 7 uvedeného nariadenia žiadateľ požiadal o zaradenie tejto doplnkovej látky do kategórie doplnkových látok „senzorické doplnkové látky“. K tejto žiadosti boli priložené údaje a doklady vyžadované podľa článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1831/2003 v spojení s jeho článkom 7 bola predložená žiadosť o prehodnotenie chinolínovej žltej ako kŕmnej doplnkovej látky pre zvieratá, ktoré nie sú určené na výrobu potravín, a v súlade s článkom 7 uvedeného nariadenia žiadateľ požiadal o zaradenie tejto doplnkovej látky do kategórie doplnkových látok „senzorické doplnkové látky“. K tejto žiadosti boli priložené údaje a doklady vyžadované podľa článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003.

| (4) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) dospel vo svojom stanovisku z 10. júla 2013 k záveru, že chinolínová žltá nemá za navrhovaných podmienok použitia v krmive nežiaduce účinky na zdravie zvierat, ľudské zdravie, ani na životné prostredie. Vzhľadom na dôkazy poskytnuté žiadateľom úrad takisto dospel k záveru, že účinnosť chinolínovej žltej, pokiaľ ide o dávky a druh krmív a jeho spracovanie, nie je možné posúdiť. Úrad však takisto uviedol, že v prípade tejto doplnkovej látky, ktorá je povolená v potravinách, pričom jej funkcia v krmive je rovnaká ako v prípade potravín, nemusí byť ďalšie preukázanie účinnosti potrebné. Keďže je maximálne odporúčané množstvo tejto doplnkovej látky navrhované úradom podobné množstvám povoleným pre potraviny v rôznych druhoch výrobkov, Komisia sa domnieva, že o účinnosti tejto látky existujú dostatočné dôkazy. Úrad nepovažuje osobitné požiadavky na monitorovanie po uvedení na trh za potrebné. Úrad tiež overil správu o metóde analýzy kŕmnych doplnkových látok v krmivách, ktorú predložilo referenčné laboratórium zriadené nariadením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) dospel vo svojom stanovisku z 10. júla 2013 k záveru, že chinolínová žltá nemá za navrhovaných podmienok použitia v krmive nežiaduce účinky na zdravie zvierat, ľudské zdravie, ani na životné prostredie. Vzhľadom na dôkazy poskytnuté žiadateľom úrad takisto dospel k záveru, že účinnosť chinolínovej žltej, pokiaľ ide o dávky a druh krmív a jeho spracovanie, nie je možné posúdiť. Úrad však takisto uviedol, že v prípade tejto doplnkovej látky, ktorá je povolená v potravinách, pričom jej funkcia v krmive je rovnaká ako v prípade potravín, nemusí byť ďalšie preukázanie účinnosti potrebné. Keďže je maximálne odporúčané množstvo tejto doplnkovej látky navrhované úradom podobné množstvám povoleným pre potraviny v rôznych druhoch výrobkov, Komisia sa domnieva, že o účinnosti tejto látky existujú dostatočné dôkazy. Úrad nepovažuje osobitné požiadavky na monitorovanie po uvedení na trh za potrebné. Úrad tiež overil správu o metóde analýzy kŕmnych doplnkových látok v krmivách, ktorú predložilo referenčné laboratórium zriadené nariadením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Z posúdenia chinolínovej žltej vyplýva, že podmienky povolenia stanovené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003 sú splnené. Používanie uvedenej látky by sa preto malo povoliť tak, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(5)

Z posúdenia chinolínovej žltej vyplýva, že podmienky povolenia stanovené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003 sú splnené. Používanie uvedenej látky by sa preto malo povoliť tak, ako sa stanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu.

| (6) | Keďže sa z bezpečnostných dôvodov nevyžaduje okamžité uplatňovanie zmien podmienok povolenia, je vhodné umožniť zainteresovaným stranám prechodné obdobie, aby sa pripravili na plnenie nových požiadaviek vyplývajúcich z povolenia. |
| --- | --- |

(6)

Keďže sa z bezpečnostných dôvodov nevyžaduje okamžité uplatňovanie zmien podmienok povolenia, je vhodné umožniť zainteresovaným stranám prechodné obdobie, aby sa pripravili na plnenie nových požiadaviek vyplývajúcich z povolenia.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Látka špecifikovaná v prílohe, ktorá patrí do kategórie doplnkových látok „senzorické doplnkové látky“ a do funkčnej skupiny „farbivá: látky, ktoré sfarbujú krmivá alebo obnovujú ich farbu“, sa povoľuje ako doplnková látka vo výžive zvierat za podmienok stanovených v uvedenej prílohe.

Článok 2

Látka uvedená v prílohe a krmivá obsahujúce túto látku, ktoré sú vyrobené a označené pred 9. marcom 2017 v súlade s pravidlami platnými pred 9. marcom 2015, sa môžu uvádzať na trh a používať až do vyčerpania existujúcich zásob.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. februára 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Smernica Rady 70/524/EHS z 23. novembra 1970 o prídavných látkach do krmív (Ú. v. ES L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

---

PRÍLOHA

| Identifikačné číslo doplnkovej látky | Doplnková látka | Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda | Druh alebo kategória zvierat | Maximálny vek | Minimálny obsah | Maximálny obsah | Iné ustanovenia | Koniec platnosti povolenia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg účinnej látky na kg kompletného krmiva s 12 % obsahom vlhkosti |
| Kategória senzorických doplnkových látok. Funkčná skupina: farbivá. i) Látky, ktoré sfarbujú krmivá alebo obnovujú ich farbu |
| 2a104 | chinolínová žltá | Zloženie doplnkovej látky

  chinolínová žltá
  Hlavnou zložkou chinolínovej žltej je sodná soľ.

  Charakteristika účinnej látky

  Percentuálny podiel zložiek chinolínovej žltej:






  — | 2-(2-chinolyl)indán-1,3-dión-disulfónany: ≥ 80 %, |

Identifikačné číslo doplnkovej látky

Doplnková látka

Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda

Druh alebo kategória zvierat

Maximálny vek

Minimálny obsah

Maximálny obsah

Iné ustanovenia

Koniec platnosti povolenia

mg účinnej látky na kg kompletného krmiva s 12 % obsahom vlhkosti

Kategória senzorických doplnkových látok. Funkčná skupina: farbivá. i) Látky, ktoré sfarbujú krmivá alebo obnovujú ich farbu

2a104

chinolínová žltá

Zloženie doplnkovej látky

chinolínová žltá

Hlavnou zložkou chinolínovej žltej je sodná soľ.

Charakteristika účinnej látky

Percentuálny podiel zložiek chinolínovej žltej:

—

2-(2-chinolyl)indán-1,3-dión-disulfónany: ≥ 80 %,

| — | 2-(2-chinolyl)indán-1,3-dión-monosulfónany: ≤ 11 %, |
| --- | --- |

—

2-(2-chinolyl)indán-1,3-dión-monosulfónany: ≤ 11 %,

| — | 2-(2-chinolyl)indán-1,3-dión-trisulfónany: ≤ 7 %. |
| --- | --- |

—

2-(2-chinolyl)indán-1,3-dión-trisulfónany: ≤ 7 %.

Chemický vzorec: C18H9N Na2O8S2 (sodná soľ)

CAS č.: 8004-92-0 (hlavná zložka)

Chinolínová žltá, tuhá forma, vyrobená chemickou syntézou.

Kritériá čistoty:

| | farbivo ≥ 70 %, vypočítané ako sodná soľ, |
| --- | --- |

farbivo ≥ 70 %, vypočítané ako sodná soľ,

| | vápenaté a draselné soli ≤ 30 %. |
| --- | --- |

vápenaté a draselné soli ≤ 30 %.

Analytické metódy
   (1)

Na stanovenie celkového obsahu farbív chinolínovej žltej v kŕmnej doplnkovej látke a krmivách: spektrofotometricky pri 411 nm (monografie FAO JECFA č. 1, zv. 4).

zvieratá, ktoré nie sú určené na výrobu potravín

—

—

25

| 1. | V návode na použitie doplnkovej látky a premixu uveďte podmienky skladovania a stability. |
| --- | --- |

1.

V návode na použitie doplnkovej látky a premixu uveďte podmienky skladovania a stability.

| 2. | Na účely bezpečnosti: počas manipulácie by sa mala používať ochranná dýchacia maska, ochranné okuliare a rukavice. |
| --- | --- |

2.

Na účely bezpečnosti: počas manipulácie by sa mala používať ochranná dýchacia maska, ochranné okuliare a rukavice.

9. marec 2025

---

(1)  Podrobné informácie o analytických metódach sú k dispozícii na tejto internetovej stránke referenčného laboratória Európskej únie: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/11

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/245

zo 16. februára 2015,

ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o štatistike Spoločenstva o príjmoch a životných podmienkach (EU-SILC), pokiaľ ide o zoznam cieľových sekundárnych premenných na rok 2016, ktoré sa týkajú prístupu k službám

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 zo 16. júna 2003 o štatistike Spoločenstva o príjmoch a životných podmienkach (EU-SILC) (1), a najmä na jeho článok 15 ods. 2 písm. f),

keďže:

| (1) | Nariadením (ES) č. 1177/2003 sa vytvoril spoločný rámec na systematickú tvorbu európskej štatistiky o príjmoch a životných podmienkach. Jeho účelom je zabezpečiť, aby boli k dispozícii porovnateľné a aktuálne prierezové a dlhodobé údaje o príjmoch aj o úrovni a zložení chudoby a sociálneho vylúčenia na vnútroštátnej a európskej úrovni. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 1177/2003 sa vytvoril spoločný rámec na systematickú tvorbu európskej štatistiky o príjmoch a životných podmienkach. Jeho účelom je zabezpečiť, aby boli k dispozícii porovnateľné a aktuálne prierezové a dlhodobé údaje o príjmoch aj o úrovni a zložení chudoby a sociálneho vylúčenia na vnútroštátnej a európskej úrovni.

| (2) | Podľa článku 15 ods. 2 písm. f) nariadenia (ES) č. 1177/2003 sa každý rok prijmú vykonávacie opatrenia na určenie cieľových sekundárnych oblastí a premenných, ktoré sa majú v uvedený rok zaradiť do prierezovej zložky EU-SILC. Preto je potrebné prijať vykonávacie opatrenia, ktorými sa určia cieľové sekundárne premenné a ich identifikátory pre modul 2016 o prístupe k službám. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 15 ods. 2 písm. f) nariadenia (ES) č. 1177/2003 sa každý rok prijmú vykonávacie opatrenia na určenie cieľových sekundárnych oblastí a premenných, ktoré sa majú v uvedený rok zaradiť do prierezovej zložky EU-SILC. Preto je potrebné prijať vykonávacie opatrenia, ktorými sa určia cieľové sekundárne premenné a ich identifikátory pre modul 2016 o prístupe k službám.

| (3) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky štatistický systém, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky štatistický systém,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Cieľové sekundárne premenné a identifikátory pre modul 2016 o prístupe k službám, ktoré patria do prierezovej zložky EU-SILC, sú uvedené v prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. februára 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 165, 3.7.2003, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú nasledujúce jednotky, spôsoby zberu údajov a referenčné obdobia:

1.   Jednotka

Cieľové premenné sa vzťahujú na rôzne druhy jednotiek:

| | Premenné týkajúce sa finančnej dostupnosti služieb starostlivosti o deti, neuspokojených potrieb v súvislosti s takýmito službami a dôvodov nevyužívania takýchto služieb, finančnej dostupnosti formálneho vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, prítomnosti osôb odkázaných na domácu starostlivosť a všetky premenné týkajúce sa prijatej domácej starostlivosti sa zisťujú na úrovni domácnosti a vzťahujú sa na domácnosť ako celok. |
| --- | --- |

Premenné týkajúce sa finančnej dostupnosti služieb starostlivosti o deti, neuspokojených potrieb v súvislosti s takýmito službami a dôvodov nevyužívania takýchto služieb, finančnej dostupnosti formálneho vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, prítomnosti osôb odkázaných na domácu starostlivosť a všetky premenné týkajúce sa prijatej domácej starostlivosti sa zisťujú na úrovni domácnosti a vzťahujú sa na domácnosť ako celok.

| | Informácie o neuspokojených potrebách v súvislosti s formálnym vzdelávaním, o hlavnom dôvode neúčasti na formálnom vzdelávaní, celoživotnom vzdelávaní, poskytnutej domácej starostlivosti a počte hodín poskytovanej domácej starostlivosti za týždeň sa majú poskytovať za všetkých súčasných členov domácnosti alebo v prípade potreby za všetkých vybraných respondentov vo veku 16 rokov a viac. |
| --- | --- |

Informácie o neuspokojených potrebách v súvislosti s formálnym vzdelávaním, o hlavnom dôvode neúčasti na formálnom vzdelávaní, celoživotnom vzdelávaní, poskytnutej domácej starostlivosti a počte hodín poskytovanej domácej starostlivosti za týždeň sa majú poskytovať za všetkých súčasných členov domácnosti alebo v prípade potreby za všetkých vybraných respondentov vo veku 16 rokov a viac.

| | Informácie o výdavkoch na starostlivosť o deti, podiele hradených nákladov a subjekte, ktorý ich platí alebo na ne prispieva, má poskytovať respondent za domácnosť za všetky deti vo veku 0 – 12 rokov. |
| --- | --- |

Informácie o výdavkoch na starostlivosť o deti, podiele hradených nákladov a subjekte, ktorý ich platí alebo na ne prispieva, má poskytovať respondent za domácnosť za všetky deti vo veku 0 – 12 rokov.

| | Informácie o výdavkoch na školné poplatky za formálne vzdelávanie, podiele hradených nákladov a subjekte, ktorý ich platí alebo na ne prispieva, má poskytovať respondent za domácnosť za všetkých členov domácnosti. |
| --- | --- |

Informácie o výdavkoch na školné poplatky za formálne vzdelávanie, podiele hradených nákladov a subjekte, ktorý ich platí alebo na ne prispieva, má poskytovať respondent za domácnosť za všetkých členov domácnosti.

2.   Spôsob zberu údajov

V prípade premenných zisťovaných na úrovni domácnosti alebo premenných týkajúcich sa všetkých členov domácnosti (vrátane premenných týkajúcich sa detí), ak sa informácie poskytujú na úrovni domácností, sa údaje zbierajú prostredníctvom osobného rozhovoru s respondentom za domácnosť.

V prípade premenných zisťovaných na úrovni jednotlivcov sa údaje zbierajú prostredníctvom osobného rozhovoru so všetkými súčasnými členmi domácnosti vo veku 16 rokov a viac alebo v prípade potreby s každým vybraným respondentom.

Vek sa určuje podľa veku dosiahnutého na konci príjmového referenčného obdobia.

Vzhľadom na charakter informácií, ktoré sa majú zbierať, sa povoľujú len osobné rozhovory (v prípade osôb, ktoré sa dočasne nachádzajú mimo domácnosti alebo sú neschopné podať informácie, sa výnimočne využíva rozhovor so zástupcom).

3.   Referenčné obdobie

Cieľové premenné sa vzťahujú na dva druhy referenčných období:

| | Posledných 12 mesiacov: v prípade premenných týkajúcich sa neuspokojených potrieb v súvislosti s formálnym vzdelávaním a hlavného dôvodu neúčasti na formálnom vzdelávaní, celoživotného vzdelávania, ako aj využívania služieb zdravotnej starostlivosti a výdavkov na ne. |
| --- | --- |

Posledných 12 mesiacov: v prípade premenných týkajúcich sa neuspokojených potrieb v súvislosti s formálnym vzdelávaním a hlavného dôvodu neúčasti na formálnom vzdelávaní, celoživotného vzdelávania, ako aj využívania služieb zdravotnej starostlivosti a výdavkov na ne.

| | Ako obvykle: všetky ostatné premenné. |
| --- | --- |

Ako obvykle: všetky ostatné premenné.

4.   Zasielanie údajov

Cieľové sekundárne premenné by sa mali zaslať Komisii (Eurostatu) v súbore údajov o domácnosti (súbor H), súbore údajov z registra (súbor R) a v súbore osobných údajov (súbor P) po cieľových primárnych premenných.

MODUL O PRÍSTUPE K SLUŽBÁM NA ROK 2016: ZOZNAM CIEĽOVÝCH PREMENNÝCH

| Identifikátor premennej | Hodnoty | Cieľová premenná |
| --- | --- | --- |
| Starostlivosť o deti |
| RC010 | | Výdavky na formálne služby starostlivosti o deti |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| RC010_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 4 | žiadna formálna starostlivosť o toto dieťa |
| | – 5 | v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov |
| RC020 | | Podiel hradených nákladov na formálne služby starostlivosti o deti |
| | 1 | plná cena (plné náklady) |
| | 2 | znížená cena (subvencovaná verejnou správou, zamestnávateľom, súkromnou osobou atď.) |
| | 9 | neviem |
| RC020_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (RC010 = 2) |
| | – 4 | žiadna formálna starostlivosť o toto dieťa |
| | – 5 | v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov |
| RC030 | | Kto platí náklady na formálne služby starostlivosti o deti alebo na ne prispieva |
| | 1 | verejná správa alebo miestne orgány |
| | 2 | zamestnávateľ |
| | 3 | iné inštitúcie (napr. kostoly, neziskové organizácie) |
| | 4 | súkromné osoby, ktoré nie sú členmi domácnosti |
| | 5 | iné |
| | 9 | neviem |
| RC030_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (RC020 = 1) |
| | – 4 | žiadna formálna starostlivosť o toto dieťa |
| | – 5 | v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov |
| HC040 | | Finančná dostupnosť služieb starostlivosti o deti |
| | 1 | veľmi ťažká |
| | 2 | ťažká |
| | 3 | relatívne ťažká |
| | 4 | dosť ľahká |
| | 5 | ľahká |
| | 6 | veľmi ľahká |
| HC040_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 4 | domácnosť nemá žiadne náklady na starostlivosť o deti |
| | – 5 | v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov |
| HC050 | | Neuspokojené potreby v súvislosti s formálnymi službami starostlivosti o deti |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| HC050_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 5 | v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov |
| HC060 | | Hlavný dôvod, pre ktorý sa (viac) nevyužívajú formálne služby starostlivosti o deti |
| | 1 | nemôžem si to dovoliť |
| | 2 | žiadne voľné miesta |
| | 3 | voľné miesta sú, ale nie v blízkosti |
| | 4 | voľné miesta sú, ale otváracie hodiny nevyhovujú |
| | 5 | voľné miesta sú, ale kvalita dostupných služieb nie je uspokojivá |
| | 6 | iné dôvody |
| HC060_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (HC050 = 2) |
| | – 5 | v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov |
| Formálne vzdelávanie a odborná príprava |
| RC070 | | Výdavky na školné poplatky |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| RC070_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 4 | osoba sa nezúčastňuje na formálnom vzdelávaní |
| RC080 | | Podiel hradených študijných poplatkov |
| | 1 | plná cena (plné náklady) |
| | 2 | znížená cena (subvencovaná verejnou správou, zamestnávateľom, súkromnou osobou atď.) |
| | 9 | neviem |
| RC080_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (RC070 = 2) |
| | – 4 | osoba sa nezúčastňuje na formálnom vzdelávaní |
| RC090 | | Kto platí náklady na školné poplatky alebo na ne prispieva |
| | 1 | verejná správa alebo miestne orgány |
| | 2 | zamestnávateľ |
| | 3 | iné inštitúcie (napr. kostoly, neziskové organizácie) |
| | 4 | súkromné osoby, ktoré nie sú členmi domácnosti |
| | 5 | iné |
| | 9 | neviem |
| RC090_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (RC080 = 1) |
| | – 4 | osoba sa nezúčastňuje na formálnom vzdelávaní |
| HC100 | | Finančná dostupnosť formálneho vzdelávania |
| | 1 | veľmi ťažká |
| | 2 | ťažká |
| | 3 | relatívne ťažká |
| | 4 | dosť ľahká |
| | 5 | ľahká |
| | 6 | veľmi ľahká |
| HC100_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 4 | domácnosť nemá žiadne náklady na formálne vzdelávanie |
| | – 5 | nikto z domácnosti sa nezúčastňuje na formálnom vzdelávaní |
| PC110 | | Neuspokojené potreby v súvislosti s formálnym vzdelávaním |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| PC110_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 3 | nevybraný respondent |
| | – 4 | osoba sa v súčasnosti zúčastňuje na formálnom vzdelávaní |
| PC120 | | Hlavný dôvod neúčasti na formálnom vzdelávaní |
| | 1 | nemôžem si to dovoliť |
| | 2 | neprijatie do kurzu alebo programu |
| | 3 | časové obmedzenia (rozvrh, rodinné povinnosti atď.) |
| | 4 | nie je k dispozícii žiadny vhodný kurz ani programy |
| | 5 | iné dôvody |
| PC120_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (PC110 = 2) |
| | – 3 | nevybraný respondent |
| | – 4 | osoba sa v súčasnosti zúčastňuje na formálnom vzdelávaní |
| Celoživotné vzdelávanie |
| PC130 | | Účasť na odbornej príprave v súvislosti so záľubami |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| PC130_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 3 | nevybraný respondent |
| PC140 | | Účasť na odbornej príprave v súvislosti s pracovnou činnosťou |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| PC140_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 3 | nevybraný respondent |
| PC150 | | Hlavný dôvod neúčasti na odbornej príprave v súvislosti s pracovnou činnosťou |
| | 1 | nemôžem si to dovoliť |
| | 2 | nemám záujem |
| | 3 | časové obmedzenia (rozvrh, rodinné povinnosti atď.) |
| | 4 | nie sú k dispozícii žiadne vhodné kurzy ani programy |
| | 5 | zamestnávateľ ju neposkytuje |
| | 6 | iné dôvody |
| PC150_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (PC140 = 1) |
| | – 3 | nevybraný respondent |
| Zdravotná starostlivosť |
| HC160 | | Využívanie služieb zdravotnej starostlivosti |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| HC160_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| HC170 | | Výdavky na služby zdravotnej starostlivosti |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| HC170_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (HC160 = 2) |
| HC180 | | Finančná dostupnosť služieb zdravotnej starostlivosti |
| | 1 | veľmi ťažká |
| | 2 | ťažká |
| | 3 | relatívne ťažká |
| | 4 | dosť ľahká |
| | 5 | ľahká |
| | 6 | veľmi ľahká |
| HC180_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 4 | domácnosť nemá žiadne náklady na služby zdravotnej starostlivosti |
| Domáca starostlivosť |
| HC190 | | Prítomnosť ľudí v domácnosti, ktorí potrebujú pomoc z dôvodu dlhodobej fyzickej alebo psychickej choroby, postihnutia alebo v súvislosti s vekom |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| HC190_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| HC200 | | Prijatá odborná domáca starostlivosť |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| HC200_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (HC190 = 2) |
| HC210 | | Počet hodín prijatej odbornej domácej starostlivosti za týždeň |
| | 1 | menej ako 10 hodín za týždeň |
| | 2 | aspoň 10, ale menej ako 20 hodín za týždeň |
| | 3 | 20 hodín za týždeň alebo viac |
| HC210_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (HC200 = 2) |
| HC220 | | Výdavky na odbornú domácu starostlivosť |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| HC220_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (HC200 = 2) |
| HC230 | | Finančná dostupnosť služieb odbornej domácej starostlivosti |
| | 1 | veľmi ťažká |
| | 2 | ťažká |
| | 3 | relatívne ťažká |
| | 4 | dosť ľahká |
| | 5 | ľahká |
| | 6 | veľmi ľahká |
| HC230_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (HC220 = 2) |
| HC240 | | Neuspokojené potreby v súvislosti s odbornou domácou starostlivosťou |
| | 1 | áno |
| | 2 | nie |
| HC240_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (HC190 = 2) |
| HC250 | | Hlavný dôvod, pre ktorý nie sú prijaté služby (nie je prijatých viac služieb) odbornej domácej starostlivosti |
| | 1 | nemôžem si to dovoliť |
| | 2 | osoba, ktorá takéto služby potrebuje, ju odmieta |
| | 3 | takéto služby starostlivosti nie sú k dispozícii |
| | 4 | kvalita služieb, ktoré sú k dispozícii, nie je uspokojivá |
| | 5 | iné dôvody |
| HC250_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (HC240 = 2) |
| PC260 | | Poskytovaná starostlivosť alebo pomoc |
| | 1 | áno — len členom domácnosti |
| | 2 | áno — len osobám, ktoré nie sú členmi domácnosti |
| | 3 | áno — členom domácnosti a osobám, ktoré nie sú členmi domácnosti |
| | 4 | nie |
| PC260_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 3 | nevybraný respondent |
| PC270 | | Počet hodín poskytovanej starostlivosti alebo pomoci za týždeň |
| | 1 | menej ako 10 hodín za týždeň |
| | 2 | aspoň 10, ale menej ako 20 hodín za týždeň |
| | 3 | 20 hodín za týždeň alebo viac |
| PC270_F | 1 | vyplnené |
| | – 1 | chýba |
| | – 2 | neuplatňuje sa (PC260 = 4) |
| | – 3 | nevybraný respondent |

Identifikátor premennej

Hodnoty

Cieľová premenná

Starostlivosť o deti

RC010

Výdavky na formálne služby starostlivosti o deti

1

áno

2

nie

RC010_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 4

žiadna formálna starostlivosť o toto dieťa

– 5

v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov

RC020

Podiel hradených nákladov na formálne služby starostlivosti o deti

1

plná cena (plné náklady)

2

znížená cena (subvencovaná verejnou správou, zamestnávateľom, súkromnou osobou atď.)

9

neviem

RC020_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (RC010 = 2)

– 4

žiadna formálna starostlivosť o toto dieťa

– 5

v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov

RC030

Kto platí náklady na formálne služby starostlivosti o deti alebo na ne prispieva

1

verejná správa alebo miestne orgány

2

zamestnávateľ

3

iné inštitúcie (napr. kostoly, neziskové organizácie)

4

súkromné osoby, ktoré nie sú členmi domácnosti

5

iné

9

neviem

RC030_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (RC020 = 1)

– 4

žiadna formálna starostlivosť o toto dieťa

– 5

v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov

HC040

Finančná dostupnosť služieb starostlivosti o deti

1

veľmi ťažká

2

ťažká

3

relatívne ťažká

4

dosť ľahká

5

ľahká

6

veľmi ľahká

HC040_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 4

domácnosť nemá žiadne náklady na starostlivosť o deti

– 5

v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov

HC050

Neuspokojené potreby v súvislosti s formálnymi službami starostlivosti o deti

1

áno

2

nie

HC050_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 5

v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov

HC060

Hlavný dôvod, pre ktorý sa (viac) nevyužívajú formálne služby starostlivosti o deti

1

nemôžem si to dovoliť

2

žiadne voľné miesta

3

voľné miesta sú, ale nie v blízkosti

4

voľné miesta sú, ale otváracie hodiny nevyhovujú

5

voľné miesta sú, ale kvalita dostupných služieb nie je uspokojivá

6

iné dôvody

HC060_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (HC050 = 2)

– 5

v domácnosti nie sú žiadne deti vo veku 0 – 12 rokov

Formálne vzdelávanie a odborná príprava

RC070

Výdavky na školné poplatky

1

áno

2

nie

RC070_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 4

osoba sa nezúčastňuje na formálnom vzdelávaní

RC080

Podiel hradených študijných poplatkov

1

plná cena (plné náklady)

2

znížená cena (subvencovaná verejnou správou, zamestnávateľom, súkromnou osobou atď.)

9

neviem

RC080_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (RC070 = 2)

– 4

osoba sa nezúčastňuje na formálnom vzdelávaní

RC090

Kto platí náklady na školné poplatky alebo na ne prispieva

1

verejná správa alebo miestne orgány

2

zamestnávateľ

3

iné inštitúcie (napr. kostoly, neziskové organizácie)

4

súkromné osoby, ktoré nie sú členmi domácnosti

5

iné

9

neviem

RC090_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (RC080 = 1)

– 4

osoba sa nezúčastňuje na formálnom vzdelávaní

HC100

Finančná dostupnosť formálneho vzdelávania

1

veľmi ťažká

2

ťažká

3

relatívne ťažká

4

dosť ľahká

5

ľahká

6

veľmi ľahká

HC100_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 4

domácnosť nemá žiadne náklady na formálne vzdelávanie

– 5

nikto z domácnosti sa nezúčastňuje na formálnom vzdelávaní

PC110

Neuspokojené potreby v súvislosti s formálnym vzdelávaním

1

áno

2

nie

PC110_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 3

nevybraný respondent

– 4

osoba sa v súčasnosti zúčastňuje na formálnom vzdelávaní

PC120

Hlavný dôvod neúčasti na formálnom vzdelávaní

1

nemôžem si to dovoliť

2

neprijatie do kurzu alebo programu

3

časové obmedzenia (rozvrh, rodinné povinnosti atď.)

4

nie je k dispozícii žiadny vhodný kurz ani programy

5

iné dôvody

PC120_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (PC110 = 2)

– 3

nevybraný respondent

– 4

osoba sa v súčasnosti zúčastňuje na formálnom vzdelávaní

Celoživotné vzdelávanie

PC130

Účasť na odbornej príprave v súvislosti so záľubami

1

áno

2

nie

PC130_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 3

nevybraný respondent

PC140

Účasť na odbornej príprave v súvislosti s pracovnou činnosťou

1

áno

2

nie

PC140_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 3

nevybraný respondent

PC150

Hlavný dôvod neúčasti na odbornej príprave v súvislosti s pracovnou činnosťou

1

nemôžem si to dovoliť

2

nemám záujem

3

časové obmedzenia (rozvrh, rodinné povinnosti atď.)

4

nie sú k dispozícii žiadne vhodné kurzy ani programy

5

zamestnávateľ ju neposkytuje

6

iné dôvody

PC150_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (PC140 = 1)

– 3

nevybraný respondent

Zdravotná starostlivosť

HC160

Využívanie služieb zdravotnej starostlivosti

1

áno

2

nie

HC160_F

1

vyplnené

– 1

chýba

HC170

Výdavky na služby zdravotnej starostlivosti

1

áno

2

nie

HC170_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (HC160 = 2)

HC180

Finančná dostupnosť služieb zdravotnej starostlivosti

1

veľmi ťažká

2

ťažká

3

relatívne ťažká

4

dosť ľahká

5

ľahká

6

veľmi ľahká

HC180_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 4

domácnosť nemá žiadne náklady na služby zdravotnej starostlivosti

Domáca starostlivosť

HC190

Prítomnosť ľudí v domácnosti, ktorí potrebujú pomoc z dôvodu dlhodobej fyzickej alebo psychickej choroby, postihnutia alebo v súvislosti s vekom

1

áno

2

nie

HC190_F

1

vyplnené

– 1

chýba

HC200

Prijatá odborná domáca starostlivosť

1

áno

2

nie

HC200_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (HC190 = 2)

HC210

Počet hodín prijatej odbornej domácej starostlivosti za týždeň

1

menej ako 10 hodín za týždeň

2

aspoň 10, ale menej ako 20 hodín za týždeň

3

20 hodín za týždeň alebo viac

HC210_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (HC200 = 2)

HC220

Výdavky na odbornú domácu starostlivosť

1

áno

2

nie

HC220_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (HC200 = 2)

HC230

Finančná dostupnosť služieb odbornej domácej starostlivosti

1

veľmi ťažká

2

ťažká

3

relatívne ťažká

4

dosť ľahká

5

ľahká

6

veľmi ľahká

HC230_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (HC220 = 2)

HC240

Neuspokojené potreby v súvislosti s odbornou domácou starostlivosťou

1

áno

2

nie

HC240_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (HC190 = 2)

HC250

Hlavný dôvod, pre ktorý nie sú prijaté služby (nie je prijatých viac služieb) odbornej domácej starostlivosti

1

nemôžem si to dovoliť

2

osoba, ktorá takéto služby potrebuje, ju odmieta

3

takéto služby starostlivosti nie sú k dispozícii

4

kvalita služieb, ktoré sú k dispozícii, nie je uspokojivá

5

iné dôvody

HC250_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (HC240 = 2)

PC260

Poskytovaná starostlivosť alebo pomoc

1

áno — len členom domácnosti

2

áno — len osobám, ktoré nie sú členmi domácnosti

3

áno — členom domácnosti a osobám, ktoré nie sú členmi domácnosti

4

nie

PC260_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 3

nevybraný respondent

PC270

Počet hodín poskytovanej starostlivosti alebo pomoci za týždeň

1

menej ako 10 hodín za týždeň

2

aspoň 10, ale menej ako 20 hodín za týždeň

3

20 hodín za týždeň alebo viac

PC270_F

1

vyplnené

– 1

chýba

– 2

neuplatňuje sa (PC260 = 4)

– 3

nevybraný respondent

---

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/21

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/246

zo 16. februára 2015,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. februára 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | EG | 116,3 |
| IL | 91,3 |
| MA | 80,6 |
| TR | 115,4 |
| ZZ | 100,9 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 192,8 |
| ZZ | 192,2 |
| 0709 91 00 | EG | 57,5 |
| ZZ | 57,5 |
| 0709 93 10 | MA | 209,2 |
| TR | 237,0 |
| ZZ | 223,1 |
| 0805 10 20 | EG | 46,6 |
| IL | 70,1 |
| MA | 45,5 |
| TN | 56,7 |
| TR | 67,4 |
| ZZ | 57,3 |
| 0805 20 10 | IL | 132,6 |
| MA | 109,8 |
| ZZ | 121,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 93,4 |
| IL | 144,6 |
| JM | 116,6 |
| MA | 119,3 |
| TR | 79,0 |
| ZZ | 110,6 |
| 0805 50 10 | TR | 61,5 |
| ZZ | 61,5 |
| 0808 10 80 | BR | 68,8 |
| CL | 94,6 |
| CN | 119,5 |
| MK | 22,6 |
| US | 191,8 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 30 90 | CL | 184,9 |
| ZA | 115,2 |
| ZZ | 150,1 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

EG

116,3

IL

91,3

MA

80,6

TR

115,4

ZZ

100,9

0707 00 05

EG

191,6

TR

192,8

ZZ

192,2

0709 91 00

EG

57,5

ZZ

57,5

0709 93 10

MA

209,2

TR

237,0

ZZ

223,1

0805 10 20

EG

46,6

IL

70,1

MA

45,5

TN

56,7

TR

67,4

ZZ

57,3

0805 20 10

IL

132,6

MA

109,8

ZZ

121,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

93,4

IL

144,6

JM

116,6

MA

119,3

TR

79,0

ZZ

110,6

0805 50 10

TR

61,5

ZZ

61,5

0808 10 80

BR

68,8

CL

94,6

CN

119,5

MK

22,6

US

191,8

ZZ

99,5

0808 30 90

CL

184,9

ZA

115,2

ZZ

150,1

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/24

---

ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU (SZBP) 2015/247

z 10. februára 2015

o vymenovaní veliteľa policajnej misie Európskej únie v Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN/1/2015)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38 tretí odsek,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2010/279/SZBP z 18. mája 2010 o policajnej misii Európskej únie v Afganistane (EUPOL Afghanistan) (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 1,

keďže:

| (1) | Podľa článku 10 ods. 1 rozhodnutia 2010/279/SZBP Rada oprávnila Politický a bezpečnostný výbor v súlade s článkom 38 tretím odsekom zmluvy prijímať príslušné rozhodnutia na účely politickej kontroly a strategického usmerňovania misie EUPOL Afghanistan, čo zahŕňa rozhodnutie o vymenovaní veliteľa misie. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 10 ods. 1 rozhodnutia 2010/279/SZBP Rada oprávnila Politický a bezpečnostný výbor v súlade s článkom 38 tretím odsekom zmluvy prijímať príslušné rozhodnutia na účely politickej kontroly a strategického usmerňovania misie EUPOL Afghanistan, čo zahŕňa rozhodnutie o vymenovaní veliteľa misie.

| (2) | Rada 17. decembra 2014 prijala rozhodnutie 2014/922/SZBP (2) o predĺžení trvania misie EUPOL AFGHANISTAN do 31. decembra 2016. |
| --- | --- |

(2)

Rada 17. decembra 2014 prijala rozhodnutie 2014/922/SZBP (2) o predĺžení trvania misie EUPOL AFGHANISTAN do 31. decembra 2016.

| (3) | Vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku navrhla vymenovať pani Piu STJERNVALL za veliteľku misie EUPOL AFGHANISTAN od 16. februára 2015 do 31. decembra 2015, |
| --- | --- |

(3)

Vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku navrhla vymenovať pani Piu STJERNVALL za veliteľku misie EUPOL AFGHANISTAN od 16. februára 2015 do 31. decembra 2015,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pani Pia STJERNVALL sa týmto vymenúva za veliteľku misie EUPOL AFGHANISTAN od 16. februára 2015 do 31. decembra 2015.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 10. februára 2015

Za Politický a bezpečnostný výbor

predseda

W. STEVENS

---

(1)  Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2010, s. 4.

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2014/922/SZBP zo 17. decembra 2014, ktorým sa mení rozhodnutie 2010/279/SZBP o policajnej misii Európskej únie v Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN) a ktorým sa predlžuje jeho účinnosť (Ú. v. EÚ L 363, 18.12.2014, s. 152).

2

---

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/25

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/248

z 15. októbra 2014

o opatreniach SA.23008 (2013/C) (ex 2013/NN), ktoré poskytla Slovenská republika v prospech Spoločnej zdravotnej poisťovne, a. s. (SZP) a Všeobecnej zdravotnej poisťovne, a. s. (VšZP)

[oznámené pod číslom C(2014) 7277]

(Iba slovenské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s citovanými ustanoveniami (1),

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Komisia dostala 2. apríla 2007 sťažnosť, ktorú listom predložil súkromný poskytovateľ zdravotného poistenia Dôvera zdravotná poisťovňa, a. s. (ďalej len „poisťovňa Dôvera“ alebo „sťažovateľ“), v súvislosti s údajným opatrením štátnej pomoci poskytnutým štátnemu poskytovateľovi zdravotného poistenia Spoločnej zdravotnej poisťovni, a. s. (ďalej len „SZP“), 26. januára 2006 vo forme zvýšenia jeho základného imania o 450 mil. SKK (približne 15 mil. EUR). |
| --- | --- |

(1)

Komisia dostala 2. apríla 2007 sťažnosť, ktorú listom predložil súkromný poskytovateľ zdravotného poistenia Dôvera zdravotná poisťovňa, a. s. (ďalej len „poisťovňa Dôvera“ alebo „sťažovateľ“), v súvislosti s údajným opatrením štátnej pomoci poskytnutým štátnemu poskytovateľovi zdravotného poistenia Spoločnej zdravotnej poisťovni, a. s. (ďalej len „SZP“), 26. januára 2006 vo forme zvýšenia jeho základného imania o 450 mil. SKK (približne 15 mil. EUR).

| (2) | Komisia poslala Slovenskej republike žiadosť o poskytnutie informácií 21. augusta 2009. Po predĺžení lehoty na odpoveď slovenské orgány poskytli požadované informácie 24. septembra 2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisia poslala Slovenskej republike žiadosť o poskytnutie informácií 21. augusta 2009. Po predĺžení lehoty na odpoveď slovenské orgány poskytli požadované informácie 24. septembra 2009.

| (3) | Komisia svojím listom z 26. februára 2010 požiadala Slovenskú republiku o poskytnutie ďalších informácií o tejto kapitálovej injekcii a požiadala o vysvetlenie slovenského systému vyrovnávania rizík („Risk equalisation scheme“, ďalej len „RES“) – ďalšieho opatrenia, ktoré by mohlo byť označené za štátnu pomoc. Listom z 25. marca 2010 slovenské orgány požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď a Komisia tejto žiadosti vyhovela listom z 31. marca 2010. Komisia 16. júna 2010 pripomenula Slovenskej republike, aby predložila informácie, a slovenské orgány na žiadosť odpovedali listom z 9. júla 2010. Ako Komisia požadovala v liste zo 4. novembra 2010, Slovenská republika poskytla 3. decembra 2010 verziu tejto odpovede, ktorá nemá dôverný charakter. |
| --- | --- |

(3)

Komisia svojím listom z 26. februára 2010 požiadala Slovenskú republiku o poskytnutie ďalších informácií o tejto kapitálovej injekcii a požiadala o vysvetlenie slovenského systému vyrovnávania rizík („Risk equalisation scheme“, ďalej len „RES“) – ďalšieho opatrenia, ktoré by mohlo byť označené za štátnu pomoc. Listom z 25. marca 2010 slovenské orgány požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď a Komisia tejto žiadosti vyhovela listom z 31. marca 2010. Komisia 16. júna 2010 pripomenula Slovenskej republike, aby predložila informácie, a slovenské orgány na žiadosť odpovedali listom z 9. júla 2010. Ako Komisia požadovala v liste zo 4. novembra 2010, Slovenská republika poskytla 3. decembra 2010 verziu tejto odpovede, ktorá nemá dôverný charakter.

| (4) | Poisťovňa SZP sa 1. januára 2010 zlúčila s druhým štátnym poskytovateľom zdravotného poistenia v Slovenskej republike, so Všeobecnou zdravotnou poisťovňou, a. s. (ďalej len „VšZP“). Na tieto dve štátom vlastnené akciové spoločnosti boli v období od roku 1998 minimálne až do roku 2005 prevedené poistné kmene iných zdravotných poisťovní. |
| --- | --- |

(4)

Poisťovňa SZP sa 1. januára 2010 zlúčila s druhým štátnym poskytovateľom zdravotného poistenia v Slovenskej republike, so Všeobecnou zdravotnou poisťovňou, a. s. (ďalej len „VšZP“). Na tieto dve štátom vlastnené akciové spoločnosti boli v období od roku 1998 minimálne až do roku 2005 prevedené poistné kmene iných zdravotných poisťovní.

| (5) | Počas dvoch stretnutí Komisie so zástupcami poisťovne Dôvera, ktoré sa uskutočnili 10. októbra 2010 a 15. marca 2011, sa diskutovalo o predmete sťažnosti a fungovaní sektora zdravotného poistenia na Slovensku. Poisťovňa Dôvera poskytla 15. júla 2011 doplňujúce informácie o povahe sektora zdravotného poistenia na Slovensku a rozšírila rozsah svojej sťažnosti o tri nové opatrenia údajne poskytnuté SZP a VšZP: i) splatenie dlhu SZP štátnou spoločnosťou Veriteľ a. s. v rokoch 2004 – 2005 v dvoch splátkach vo výške 52,7 mil. EUR a 28 mil. EUR; ii) dotácia poskytnutá SZP v roku 2006 ministerstvom zdravotníctva vo výške 7,6 mil. EUR a iii) štátom financované zvýšenie základného imania VšZP k 1. januáru 2010 vo výške 65,1 mil. EUR. Komisia teda vyzvala slovenské orgány, aby sa vyjadrili k sťažnosti rozšírenej o nové tvrdenia. Po predĺžení lehoty na odpoveď slovenské orgány poskytli svoje pripomienky v liste z 11. novembra 2011. |
| --- | --- |

(5)

Počas dvoch stretnutí Komisie so zástupcami poisťovne Dôvera, ktoré sa uskutočnili 10. októbra 2010 a 15. marca 2011, sa diskutovalo o predmete sťažnosti a fungovaní sektora zdravotného poistenia na Slovensku. Poisťovňa Dôvera poskytla 15. júla 2011 doplňujúce informácie o povahe sektora zdravotného poistenia na Slovensku a rozšírila rozsah svojej sťažnosti o tri nové opatrenia údajne poskytnuté SZP a VšZP: i) splatenie dlhu SZP štátnou spoločnosťou Veriteľ a. s. v rokoch 2004 – 2005 v dvoch splátkach vo výške 52,7 mil. EUR a 28 mil. EUR; ii) dotácia poskytnutá SZP v roku 2006 ministerstvom zdravotníctva vo výške 7,6 mil. EUR a iii) štátom financované zvýšenie základného imania VšZP k 1. januáru 2010 vo výške 65,1 mil. EUR. Komisia teda vyzvala slovenské orgány, aby sa vyjadrili k sťažnosti rozšírenej o nové tvrdenia. Po predĺžení lehoty na odpoveď slovenské orgány poskytli svoje pripomienky v liste z 11. novembra 2011.

| (6) | Po stretnutí s útvarmi Komisie 15. decembra 2011 poisťovňa Dôvera poskytla ďalšie informácie o povahe vnútroštátneho sektora zdravotného poistenia v liste zo 16. januára 2012. |
| --- | --- |

(6)

Po stretnutí s útvarmi Komisie 15. decembra 2011 poisťovňa Dôvera poskytla ďalšie informácie o povahe vnútroštátneho sektora zdravotného poistenia v liste zo 16. januára 2012.

| (7) | Komisia listom z 2. júla 2013 oznámila Slovenskej republike, že začala formálne vyšetrovacie konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy („rozhodnutie o začatí konania“). Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) a obsahovalo výzvu, aby zainteresované strany predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(7)

Komisia listom z 2. júla 2013 oznámila Slovenskej republike, že začala formálne vyšetrovacie konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy („rozhodnutie o začatí konania“). Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) a obsahovalo výzvu, aby zainteresované strany predložili svoje pripomienky.

| (8) | Listom z 24. júla 2013 slovenské orgány požiadali o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania a Komisia ich žiadosti vyhovela listom z 30. júla 2013. Slovenská republika predložila svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v liste z 27. augusta 2013. |
| --- | --- |

(8)

Listom z 24. júla 2013 slovenské orgány požiadali o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania a Komisia ich žiadosti vyhovela listom z 30. júla 2013. Slovenská republika predložila svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v liste z 27. augusta 2013.

| (9) | Komisia dostala pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania od piatich tretích strán: Inštitútu pre ekonomické a sociálne reformy (INEKO) listom z 15. októbra 2013, Union zdravotnej poisťovne a. s. (ďalej len „poisťovňa Union“) listom z 25. októbra 2013, Health Policy Institute (HPI) listom z 28. októbra 2013, Združenia zdravotných poisťovní SR (ZZP) listom z 28. októbra 2013 a poisťovne Dôvera listom z 11. novembra 2013 |
| --- | --- |

(9)

Komisia dostala pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania od piatich tretích strán: Inštitútu pre ekonomické a sociálne reformy (INEKO) listom z 15. októbra 2013, Union zdravotnej poisťovne a. s. (ďalej len „poisťovňa Union“) listom z 25. októbra 2013, Health Policy Institute (HPI) listom z 28. októbra 2013, Združenia zdravotných poisťovní SR (ZZP) listom z 28. októbra 2013 a poisťovne Dôvera listom z 11. novembra 2013

| (10) | Tieto pripomienky boli poslané slovenským orgánom v listoch z 20. novembra a 20. decembra 2013. Slovenské orgány požiadali 20. decembra 2013 o predĺženie lehoty na odpoveď na tieto pripomienky do 31. januára 2014 a Komisia žiadosti v ten istý deň vyhovela. Listom z 29. januára 2014 Slovensko poskytlo odpoveď na pripomienky tretích strán k rozhodnutiu o začatí konania. |
| --- | --- |

(10)

Tieto pripomienky boli poslané slovenským orgánom v listoch z 20. novembra a 20. decembra 2013. Slovenské orgány požiadali 20. decembra 2013 o predĺženie lehoty na odpoveď na tieto pripomienky do 31. januára 2014 a Komisia žiadosti v ten istý deň vyhovela. Listom z 29. januára 2014 Slovensko poskytlo odpoveď na pripomienky tretích strán k rozhodnutiu o začatí konania.

| (11) | Dňa 2. apríla 2014 sa uskutočnilo stretnutie útvarov Komisie a slovenských orgánov. |
| --- | --- |

(11)

Dňa 2. apríla 2014 sa uskutočnilo stretnutie útvarov Komisie a slovenských orgánov.

| (12) | Komisia poslala 11. apríla 2014 a 25. augusta 2014 dodatočné žiadosti o informácie, na ktoré Slovensko odpovedalo listom z 15. mája 2014 a listom z 27. augusta 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komisia poslala 11. apríla 2014 a 25. augusta 2014 dodatočné žiadosti o informácie, na ktoré Slovensko odpovedalo listom z 15. mája 2014 a listom z 27. augusta 2014.

2.   SÚVISLOSTI

2.1.   VÝVOJ SYSTÉMU POVINNÉHO ZDRAVOTNÉHO POISTENIA NA SLOVENSKU

| (13) | V roku 1994 sa na Slovensku zmenil unitárny systém jednej štátnej zdravotnej poisťovne na pluralitný model, v ktorom môžu pôsobiť verejné aj súkromné subjekty. Rozsiahlou reformou tvorenou zákonmi č. 581/2004 Z. z. a č. 580/2004 Z. z., ktoré nadobudli účinnosť 1. januára 2005 (ďalej len „reforma z roku 2005“), sa zmenili pravidlá rozdeľovania vybraných príspevkov na zdravotné poistenie, ale aj právna forma všetkých poisťovní (štátnych alebo súkromných) z právnických osôb sui generis na akciové spoločnosti (t. j. akciové spoločnosti v rámci súkromného práva zamerané na dosahovanie zisku). Bol zriadený nezávislý regulačný orgán, Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len „ÚDZS“), na účely vydávania povolení a vykonávania dohľadu nad tým, či poisťovne dodržiavajú platné právne predpisy. V podstate boli tieto reformy navrhnuté tak, aby prispeli k lepšej efektivite využívania dostupných prostriedkov a vyššej kvalite poskytovania zdravotnej starostlivosti (3). |
| --- | --- |

(13)

V roku 1994 sa na Slovensku zmenil unitárny systém jednej štátnej zdravotnej poisťovne na pluralitný model, v ktorom môžu pôsobiť verejné aj súkromné subjekty. Rozsiahlou reformou tvorenou zákonmi č. 581/2004 Z. z. a č. 580/2004 Z. z., ktoré nadobudli účinnosť 1. januára 2005 (ďalej len „reforma z roku 2005“), sa zmenili pravidlá rozdeľovania vybraných príspevkov na zdravotné poistenie, ale aj právna forma všetkých poisťovní (štátnych alebo súkromných) z právnických osôb sui generis na akciové spoločnosti (t. j. akciové spoločnosti v rámci súkromného práva zamerané na dosahovanie zisku). Bol zriadený nezávislý regulačný orgán, Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len „ÚDZS“), na účely vydávania povolení a vykonávania dohľadu nad tým, či poisťovne dodržiavajú platné právne predpisy. V podstate boli tieto reformy navrhnuté tak, aby prispeli k lepšej efektivite využívania dostupných prostriedkov a vyššej kvalite poskytovania zdravotnej starostlivosti (3).

| (14) | Všetky zdravotné poisťovne v Slovenskej republike – verejné aj súkromné subjekty – poskytujú povinné zdravotné poistenie slovenským rezidentom (4). Možnosť poskytovať individuálne zdravotné poistenie podľa zákona č. 580/2004 Z. z. ako doplnok k základnému balíku poskytovanému na základe povinného zdravotného poistenia zostalo okrajovou záležitosťou vzhľadom na široké krytie poskytované povinným systémom (5). Okrem toho v roku 2005 bol prijatý zákon, na základe ktorého sa pre všetky zdravotné poisťovne zaviedla možnosť poskytovať dobrovoľné zdravotné poistenie (6) pre osoby, na ktoré sa nevzťahuje povinné zdravotné poistenie. |
| --- | --- |

(14)

Všetky zdravotné poisťovne v Slovenskej republike – verejné aj súkromné subjekty – poskytujú povinné zdravotné poistenie slovenským rezidentom (4). Možnosť poskytovať individuálne zdravotné poistenie podľa zákona č. 580/2004 Z. z. ako doplnok k základnému balíku poskytovanému na základe povinného zdravotného poistenia zostalo okrajovou záležitosťou vzhľadom na široké krytie poskytované povinným systémom (5). Okrem toho v roku 2005 bol prijatý zákon, na základe ktorého sa pre všetky zdravotné poisťovne zaviedla možnosť poskytovať dobrovoľné zdravotné poistenie (6) pre osoby, na ktoré sa nevzťahuje povinné zdravotné poistenie.

| (15) | V roku 2007 bol prijatý zákon č. 530/2007 Z. z., ktorým sa zmenil zákon č. 581/2004 Z. z. a na základe ktorého bolo zdravotným poisťovniam pôsobiacim v sektore povinného zdravotného poistenia s účinnosťou od 1. januára 2008 zakázané vyplácať zisk vo forme dividend, čím sa uložila povinnosť opätovne investovať dosiahnuté zisky do slovenského zdravotného systému. V dôsledku toho nemohli zdravotné poisťovne od januára 2008 rozdeliť žiadny zisk. Ústavný súd Slovenskej republiky však 26. januára 2011 vyhlásil, že zákaz rozdeľovania zisku je nezlučiteľný s niekoľkými ustanoveniami slovenskej ústavy. V nadväznosti na tento rozsudok zmenili slovenské orgány v júli 2011 zákonom č. 250/2011 Z. z. zákon č. 530/2007 Z. z. s cieľom opäť umožniť poskytovateľom zdravotného poistenia rozdeľovať (svojim akcionárom) zisk dosiahnutý v rámci činnosti povinného zdravotného poistenia za predpokladu, že budú splnené určité podmienky (7). V dôsledku týchto zmien právnych predpisov Komisia v decembri 2011 zastavila konanie o porušení právnych predpisov o vnútornom trhu v súvislosti s obmedzením rozdeľovania ziskov (8). |
| --- | --- |

(15)

V roku 2007 bol prijatý zákon č. 530/2007 Z. z., ktorým sa zmenil zákon č. 581/2004 Z. z. a na základe ktorého bolo zdravotným poisťovniam pôsobiacim v sektore povinného zdravotného poistenia s účinnosťou od 1. januára 2008 zakázané vyplácať zisk vo forme dividend, čím sa uložila povinnosť opätovne investovať dosiahnuté zisky do slovenského zdravotného systému. V dôsledku toho nemohli zdravotné poisťovne od januára 2008 rozdeliť žiadny zisk. Ústavný súd Slovenskej republiky však 26. januára 2011 vyhlásil, že zákaz rozdeľovania zisku je nezlučiteľný s niekoľkými ustanoveniami slovenskej ústavy. V nadväznosti na tento rozsudok zmenili slovenské orgány v júli 2011 zákonom č. 250/2011 Z. z. zákon č. 530/2007 Z. z. s cieľom opäť umožniť poskytovateľom zdravotného poistenia rozdeľovať (svojim akcionárom) zisk dosiahnutý v rámci činnosti povinného zdravotného poistenia za predpokladu, že budú splnené určité podmienky (7). V dôsledku týchto zmien právnych predpisov Komisia v decembri 2011 zastavila konanie o porušení právnych predpisov o vnútornom trhu v súvislosti s obmedzením rozdeľovania ziskov (8).

| (16) | Slovenské orgány schválili 31. októbra 2012 projektový plán zavedenia unitárneho neziskového systému povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike, ktorý by mal byť zavedený buď prostredníctvom dobrovoľného odkúpenia súkromných zdravotných poisťovní (do 1. januára 2014), alebo prostredníctvom ich vyvlastnenia (do 1. júla 2014), čím by sa mala vytvoriť jediná (štátna) zdravotná poisťovňa (9). Do prijatia tohto rozhodnutia sa však nezrealizoval ani jeden z krokov uvedeného projektového plánu (10). |
| --- | --- |

(16)

Slovenské orgány schválili 31. októbra 2012 projektový plán zavedenia unitárneho neziskového systému povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike, ktorý by mal byť zavedený buď prostredníctvom dobrovoľného odkúpenia súkromných zdravotných poisťovní (do 1. januára 2014), alebo prostredníctvom ich vyvlastnenia (do 1. júla 2014), čím by sa mala vytvoriť jediná (štátna) zdravotná poisťovňa (9). Do prijatia tohto rozhodnutia sa však nezrealizoval ani jeden z krokov uvedeného projektového plánu (10).

2.2.   POSKYTOVATELIA ZDRAVOTNÉHO POISTENIA NA SLOVENSKU

| (17) | Podľa slovenských predpisov sa zdravotná poisťovňa vymedzuje ako akciová spoločnosť so sídlom na území Slovenskej republiky založená na účely poskytovania povinného verejného zdravotného poistenia, ktorá túto činnosť vykonáva na základe povolenia vydaného Úradom pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. |
| --- | --- |

(17)

Podľa slovenských predpisov sa zdravotná poisťovňa vymedzuje ako akciová spoločnosť so sídlom na území Slovenskej republiky založená na účely poskytovania povinného verejného zdravotného poistenia, ktorá túto činnosť vykonáva na základe povolenia vydaného Úradom pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.

| (18) | Na účely získania balíka povinného zdravotného poistenia môžu slovenskí rezidenti uzatvoriť zmluvu s ktorýmkoľvek z týchto troch poskytovateľov poistenia:






  a) | štátna akciová spoločnosť VšZP, ktorá bola zriadená k 1. júlu 2005; poisťovňa VšZP sa transformovala z verejnoprávnej inštitúcie VšZP, ktorá bola zriadená 1. novembra 1994 v zmysle zákona č. 273/1994 Z. z. ako následnícka spoločnosť Národnej poisťovne Správy fondu zdravotného poistenia; v zmysle zákona č. 533/2009 Z. z. došlo 1. januára 2010 k zlúčeniu VšZP so štátnou poisťovňou SZP (preto sa ďalej v príslušných prípadoch tento zlúčený subjekt označuje ako „SZP/VšZP“). Slovenská republika je jediný akcionár VšZP; |
| --- | --- | --- |

(18)

Na účely získania balíka povinného zdravotného poistenia môžu slovenskí rezidenti uzatvoriť zmluvu s ktorýmkoľvek z týchto troch poskytovateľov poistenia:

a)

štátna akciová spoločnosť VšZP, ktorá bola zriadená k 1. júlu 2005; poisťovňa VšZP sa transformovala z verejnoprávnej inštitúcie VšZP, ktorá bola zriadená 1. novembra 1994 v zmysle zákona č. 273/1994 Z. z. ako následnícka spoločnosť Národnej poisťovne Správy fondu zdravotného poistenia; v zmysle zákona č. 533/2009 Z. z. došlo 1. januára 2010 k zlúčeniu VšZP so štátnou poisťovňou SZP (preto sa ďalej v príslušných prípadoch tento zlúčený subjekt označuje ako „SZP/VšZP“). Slovenská republika je jediný akcionár VšZP;

| b) | súkromná akciová spoločnosť Dôvera (jej hlavným akcionárom je stredoeurópska finančná skupina PENTA); poisťovňa Dôvera bola zriadená k 1. októbru 2005 a k 31. decembru 2009 sa zlúčila s inou slovenskou súkromnou zdravotnou poisťovňou Apollo; v roku 2010 bol zlúčený subjekt najväčšou súkromnou zdravotnou poisťovňou v Slovenskej republike; |
| --- | --- |

b)

súkromná akciová spoločnosť Dôvera (jej hlavným akcionárom je stredoeurópska finančná skupina PENTA); poisťovňa Dôvera bola zriadená k 1. októbru 2005 a k 31. decembru 2009 sa zlúčila s inou slovenskou súkromnou zdravotnou poisťovňou Apollo; v roku 2010 bol zlúčený subjekt najväčšou súkromnou zdravotnou poisťovňou v Slovenskej republike;

| c) | súkromná akciová spoločnosť Union zdravotná poisťovňa, ktorá bola zriadená 9. marca 2006 a ktorá je členom skupiny Achmea, predtým Eureko, so sídlom v Holandsku. |
| --- | --- |

c)

súkromná akciová spoločnosť Union zdravotná poisťovňa, ktorá bola zriadená 9. marca 2006 a ktorá je členom skupiny Achmea, predtým Eureko, so sídlom v Holandsku.

| (19) | V tabuľke 1 je uvedený prehľad trhových podielov rôznych poskytovateľov povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike v rokoch 2008 – 2013 (11):











  Rok | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poisťovne | Počet poistencov (%) |
| VšZP | 55,4 | 55,0 | 66,74 | 65,79 | 64,4 | 64,09 |
| SZP | 13,6 | 12,0 | v roku 2010 sa SZP zlúčila s VšZP | | | |
| Apollo | 8,4 | 10,0 | v roku 2010 sa poisťovňa Apollo zlúčila s poisťovňou Dôvera | | | |
| Dôvera | 16,2 | 16,0 | 26,37 | 26,8 | 27,75 | 27,49 |
| Union | 6,4 | 7,0 | 6,89 | 7,41 | 7,85 | 8,42 |

(19)

V tabuľke 1 je uvedený prehľad trhových podielov rôznych poskytovateľov povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike v rokoch 2008 – 2013 (11):

Rok

2008

2009

2010

2011

2012

2013 (12)

Poisťovne

Počet poistencov (%)

VšZP

55,4

55,0

66,74

65,79

64,4

64,09

SZP

13,6

12,0

v roku 2010 sa SZP zlúčila s VšZP

Apollo

8,4

10,0

v roku 2010 sa poisťovňa Apollo zlúčila s poisťovňou Dôvera

Dôvera

16,2

16,0

26,37

26,8

27,75

27,49

Union

6,4

7,0

6,89

7,41

7,85

8,42

| (20) | Všetky zdravotné poisťovne sú akciovými spoločnosťami, pričom podľa predpisov upravujúcich vlastnícke práva môže byť ich akcionárom štát aj súkromný sektor. Všetky zdravotné poisťovne sú povinné splniť určité kritériá platobnej schopnosti. Keďže sa na ne vzťahujú prísne rozpočtové obmedzenia, plne zodpovedajú za akýkoľvek nedostatok finančných prostriedkov. Zdá sa, že ako súkromné akciové spoločnosti zriadené podľa všeobecnej právnej úpravy obchodných spoločností autonómne riadia svoje prevádzkové náklady a náklady na zdravotnú starostlivosť. |
| --- | --- |

(20)

Všetky zdravotné poisťovne sú akciovými spoločnosťami, pričom podľa predpisov upravujúcich vlastnícke práva môže byť ich akcionárom štát aj súkromný sektor. Všetky zdravotné poisťovne sú povinné splniť určité kritériá platobnej schopnosti. Keďže sa na ne vzťahujú prísne rozpočtové obmedzenia, plne zodpovedajú za akýkoľvek nedostatok finančných prostriedkov. Zdá sa, že ako súkromné akciové spoločnosti zriadené podľa všeobecnej právnej úpravy obchodných spoločností autonómne riadia svoje prevádzkové náklady a náklady na zdravotnú starostlivosť.

| (21) | Zdravotné poisťovne môžu dosahovať a aj dosahujú zisk (13). Príjmy poisťovní v Slovenskej republike pochádzajú z príspevkov na poistenie, štátneho rozpočtu (príspevky za ekonomicky neaktívnych poistencov a dotácia na pokrytie zvýšenia nákladov na služby zdravotnej starostlivosti), príjmov z majetku, z darov a z iných príjmov. Zisk môžu zdravotné poisťovne dosahovať napríklad zlepšením systému riadenia a prostredníctvom rokovaní pri uzatváraní zmlúv s poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(21)

Zdravotné poisťovne môžu dosahovať a aj dosahujú zisk (13). Príjmy poisťovní v Slovenskej republike pochádzajú z príspevkov na poistenie, štátneho rozpočtu (príspevky za ekonomicky neaktívnych poistencov a dotácia na pokrytie zvýšenia nákladov na služby zdravotnej starostlivosti), príjmov z majetku, z darov a z iných príjmov. Zisk môžu zdravotné poisťovne dosahovať napríklad zlepšením systému riadenia a prostredníctvom rokovaní pri uzatváraní zmlúv s poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti.

2.3.   HLAVNÉ ZNAKY SEKTORA POVINNÉHO ZDRAVOTNÉHO POISTENIA V SLOVENSKEJ REPUBLIKE

2.3.1.   Sociálny cieľ a verejný záujem

| (22) | Slovenský systém povinného zdravotného poistenia sleduje sociálny cieľ, t. j. umožniť poskytovanie zdravotnej starostlivosti a udržanie životaschopného systému zdravotného poistenia. Občania majú právo na zdravotné poistenie a slovenskí rezidenti majú povinnosť byť zdravotne poistení (14). Zabezpečiť právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť na základe zdravotného poistenia je ústavnou povinnosťou Slovenskej republiky (15). Podľa slovenských orgánov sa vykonávanie povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike zdravotnými poisťovňami považuje za plnenie ústavnej povinnosti v mene štátu, ktorou je poskytovanie zdravotného poistenia slovenským rezidentom prostredníctvom riadenia systému povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike. Slovenská republika zo zákona zodpovedá za financovanie systému zdravotnej starostlivosti, ako aj za krytie strát v sektore zdravotnej starostlivosti (16). Podľa § 2 zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení je vykonávanie povinného verejného zdravotného poistenia činnosťou vo verejnom záujme, pri ktorej sa hospodári s verejnými prostriedkami. |
| --- | --- |

(22)

Slovenský systém povinného zdravotného poistenia sleduje sociálny cieľ, t. j. umožniť poskytovanie zdravotnej starostlivosti a udržanie životaschopného systému zdravotného poistenia. Občania majú právo na zdravotné poistenie a slovenskí rezidenti majú povinnosť byť zdravotne poistení (14). Zabezpečiť právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť na základe zdravotného poistenia je ústavnou povinnosťou Slovenskej republiky (15). Podľa slovenských orgánov sa vykonávanie povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike zdravotnými poisťovňami považuje za plnenie ústavnej povinnosti v mene štátu, ktorou je poskytovanie zdravotného poistenia slovenským rezidentom prostredníctvom riadenia systému povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike. Slovenská republika zo zákona zodpovedá za financovanie systému zdravotnej starostlivosti, ako aj za krytie strát v sektore zdravotnej starostlivosti (16). Podľa § 2 zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení je vykonávanie povinného verejného zdravotného poistenia činnosťou vo verejnom záujme, pri ktorej sa hospodári s verejnými prostriedkami.

2.3.2.   Povinné členstvo, slobodný vstup a spoločná tarifikácia

| (23) | V súlade s ustanoveniami zákona č. 580/2004 Z. z. a zákona č. 581/2004 Z. z. je v Slovenskej republike účasť na programe verejného zdravotného poistenia povinná pre väčšinu obyvateľov Slovenskej republiky (17). Povinné zdravotné poistenie v Slovenskej republike sa vzťahuje aj na osoby poistené v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 1408/71 (18), a to do 30. apríla 2010, a od 1. mája 2010 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (19). |
| --- | --- |

(23)

V súlade s ustanoveniami zákona č. 580/2004 Z. z. a zákona č. 581/2004 Z. z. je v Slovenskej republike účasť na programe verejného zdravotného poistenia povinná pre väčšinu obyvateľov Slovenskej republiky (17). Povinné zdravotné poistenie v Slovenskej republike sa vzťahuje aj na osoby poistené v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 1408/71 (18), a to do 30. apríla 2010, a od 1. mája 2010 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (19).

| (24) | Poistenci majú právo zvoliť si zdravotnú poisťovňu podľa vlastného výberu a raz ročne môžu zdravotnú poisťovňu zmeniť. Podľa povinnosti umožniť slobodný vstup a podľa zásady spoločnej tarifikácie majú zdravotné poisťovne v Slovenskej republike právny záväzok prijať do svojho systému poistenia každého slovenského rezidenta, ktorý o to požiada, pod podmienkou, že tento občan spĺňa právne požiadavky na uzatvorenie zdravotného poistenia v Slovenskej republike. Zdravotné poisťovne predovšetkým nemôžu poistenca odmietnuť pre jeho vek, zdravotný stav či riziko ochorenia (20) a sú povinné poskytovať základné zdravotné poistenie všetkým osobám za rovnaké ceny bez ohľadu na uvedené faktory. |
| --- | --- |

(24)

Poistenci majú právo zvoliť si zdravotnú poisťovňu podľa vlastného výberu a raz ročne môžu zdravotnú poisťovňu zmeniť. Podľa povinnosti umožniť slobodný vstup a podľa zásady spoločnej tarifikácie majú zdravotné poisťovne v Slovenskej republike právny záväzok prijať do svojho systému poistenia každého slovenského rezidenta, ktorý o to požiada, pod podmienkou, že tento občan spĺňa právne požiadavky na uzatvorenie zdravotného poistenia v Slovenskej republike. Zdravotné poisťovne predovšetkým nemôžu poistenca odmietnuť pre jeho vek, zdravotný stav či riziko ochorenia (20) a sú povinné poskytovať základné zdravotné poistenie všetkým osobám za rovnaké ceny bez ohľadu na uvedené faktory.

| (25) | Systém zdravotného poistenia v Slovenskej republike preto obsahuje aj právnu štruktúru pre spravodlivé rozdelenie rizika medzi zdravotné poisťovne prostredníctvom systému vyrovnávania rizík (RES). V rámci RES (21) zdravotné poisťovne poisťujúce osoby s vyšším rizikom dostávajú finančné prostriedky od zdravotných poisťovní, ktorých portfólio sa spája s nižším rizikom, a to formou mesačného a ročného rozdeľovania príspevkov a správou prevodov (22). |
| --- | --- |

(25)

Systém zdravotného poistenia v Slovenskej republike preto obsahuje aj právnu štruktúru pre spravodlivé rozdelenie rizika medzi zdravotné poisťovne prostredníctvom systému vyrovnávania rizík (RES). V rámci RES (21) zdravotné poisťovne poisťujúce osoby s vyšším rizikom dostávajú finančné prostriedky od zdravotných poisťovní, ktorých portfólio sa spája s nižším rizikom, a to formou mesačného a ročného rozdeľovania príspevkov a správou prevodov (22).

2.3.3.   Plnenia a výška príspevkov určená z príjmu poistenca

| (26) | Povinné zdravotné poistenie v Slovenskej republike je založené na systéme povinných príspevkov. Sadzby príspevkov sú stanovené zákonom a sú úmerné k príjmu poistenca (podobne ako zdanenie príjmov) a nezakladajú sa na výške poisteného rizika (ako je vek poistenca alebo jeho zdravotný stav). Tieto príspevky, ktoré slovenské orgány považujú za súčasť verejných finančných prostriedkov, sa vyberajú od: 1. zamestnancov a zamestnávateľov; 2. samostatne zárobkovo činných osôb; 3. dobrovoľne nezamestnaných; 4. štátu (za „poistencov štátu“, t. j. skupiny väčšinou ekonomicky neaktívnych ľudí); 5. platiteľov dividend. |
| --- | --- |

(26)

Povinné zdravotné poistenie v Slovenskej republike je založené na systéme povinných príspevkov. Sadzby príspevkov sú stanovené zákonom a sú úmerné k príjmu poistenca (podobne ako zdanenie príjmov) a nezakladajú sa na výške poisteného rizika (ako je vek poistenca alebo jeho zdravotný stav). Tieto príspevky, ktoré slovenské orgány považujú za súčasť verejných finančných prostriedkov, sa vyberajú od: 1. zamestnancov a zamestnávateľov; 2. samostatne zárobkovo činných osôb; 3. dobrovoľne nezamestnaných; 4. štátu (za „poistencov štátu“, t. j. skupiny väčšinou ekonomicky neaktívnych ľudí); 5. platiteľov dividend.

| (27) | Všetci poistenci majú zaručenú rovnakú základnú úroveň plnení („základný balík plnení“). Medzi výškou príspevkov odvedených do systému a výškou poberaného plnenia (23) neexistuje žiadna priama súvislosť. Zdravotnícke služby kryté z povinného zdravotného poistenia sa poskytujú bez ohľadu na výšku príspevkov, ktoré poistenec odviedol. |
| --- | --- |

(27)

Všetci poistenci majú zaručenú rovnakú základnú úroveň plnení („základný balík plnení“). Medzi výškou príspevkov odvedených do systému a výškou poberaného plnenia (23) neexistuje žiadna priama súvislosť. Zdravotnícke služby kryté z povinného zdravotného poistenia sa poskytujú bez ohľadu na výšku príspevkov, ktoré poistenec odviedol.

| (28) | Základný balík plnení povinného zdravotného poistenia pokrýva takmer všetky úkony zdravotnej starostlivosti poskytované na území Slovenskej republiky, čo znamená, že prostredníctvom tohto balíka sa poskytuje prakticky celá zdravotná starostlivosť. V súčasnosti základný balík plnení zaručuje každému poistencovi nárok na bezplatnú zdravotnú starostlivosť s výnimkou len niektorých ošetrení (napr. kozmetický chirurgický zákrok), ako aj čiastočné úhrady za lieky, za kúpeľnú liečbu a za vybrané služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti (napr. ošetrenie v pohotovostnej ambulancii). Základný balík plnení môže vláda svojím nariadením obmedziť alebo rozšíriť (bez parlamentných rokovaní). Keďže v Ústave Slovenskej republiky sa každému občanovi zaručuje právo na zdravotnú starostlivosť v rámci systému povinného zdravotného poistenia v súlade s podmienkami stanovenými zákonom, poisťovne pri základnom balíku plnení nemôžu ovplyvniť skupinu plnení, úroveň krytia ani poistné, pretože sú stanovené zákonom. |
| --- | --- |

(28)

Základný balík plnení povinného zdravotného poistenia pokrýva takmer všetky úkony zdravotnej starostlivosti poskytované na území Slovenskej republiky, čo znamená, že prostredníctvom tohto balíka sa poskytuje prakticky celá zdravotná starostlivosť. V súčasnosti základný balík plnení zaručuje každému poistencovi nárok na bezplatnú zdravotnú starostlivosť s výnimkou len niektorých ošetrení (napr. kozmetický chirurgický zákrok), ako aj čiastočné úhrady za lieky, za kúpeľnú liečbu a za vybrané služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti (napr. ošetrenie v pohotovostnej ambulancii). Základný balík plnení môže vláda svojím nariadením obmedziť alebo rozšíriť (bez parlamentných rokovaní). Keďže v Ústave Slovenskej republiky sa každému občanovi zaručuje právo na zdravotnú starostlivosť v rámci systému povinného zdravotného poistenia v súlade s podmienkami stanovenými zákonom, poisťovne pri základnom balíku plnení nemôžu ovplyvniť skupinu plnení, úroveň krytia ani poistné, pretože sú stanovené zákonom.

| (29) | Slovenské zdravotné poisťovne sú oprávnené pridávať k základným balíkom plnení, a skutočne aj pridávajú, rôzne doplnkové nároky (plnenia) podľa svojho výberu, poskytujúce krytie pre služby nezahrnuté v základnom balíku, ktoré však poisťovatelia svojim klientom ponúkajú bezplatne ako súčasť toho istého balíka zdravotnej starostlivosti v rámci povinného zdravotného poistenia. Podľa dostupných informácií sa zdá, že zdravotné poisťovne môžu napríklad rozhodnúť, či budú ponúkať ďalšie krytie niektorých druhov doplnkovej a preventívnej liečby v rámci toho istého balíka povinného zdravotného poistenia. Uvedené doplnkové plnenia sa líšia od služieb individuálneho zdravotného poistenia, ktoré možno ponúkať za poplatok. |
| --- | --- |

(29)

Slovenské zdravotné poisťovne sú oprávnené pridávať k základným balíkom plnení, a skutočne aj pridávajú, rôzne doplnkové nároky (plnenia) podľa svojho výberu, poskytujúce krytie pre služby nezahrnuté v základnom balíku, ktoré však poisťovatelia svojim klientom ponúkajú bezplatne ako súčasť toho istého balíka zdravotnej starostlivosti v rámci povinného zdravotného poistenia. Podľa dostupných informácií sa zdá, že zdravotné poisťovne môžu napríklad rozhodnúť, či budú ponúkať ďalšie krytie niektorých druhov doplnkovej a preventívnej liečby v rámci toho istého balíka povinného zdravotného poistenia. Uvedené doplnkové plnenia sa líšia od služieb individuálneho zdravotného poistenia, ktoré možno ponúkať za poplatok.

2.3.4.   Výber poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a služieb

| (30) | Zdravotné poisťovne si môžu vyberať poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a rokovať o zmluvách s lekármi a jednotlivými nemocnicami. Zdravotné poisťovne teda uzatvárajú zmluvy s jednotlivými poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, tieto zmluvy sa uzatvárajú nezávisle od seba a jeden poskytovateľ zdravotnej starostlivosti môže uzavrieť zmluvu so všetkými alebo len s niektorými zdravotnými poisťovňami, a naopak. Zdravotné poisťovne hradia služby poskytované štátnymi aj súkromnými poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(30)

Zdravotné poisťovne si môžu vyberať poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a rokovať o zmluvách s lekármi a jednotlivými nemocnicami. Zdravotné poisťovne teda uzatvárajú zmluvy s jednotlivými poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, tieto zmluvy sa uzatvárajú nezávisle od seba a jeden poskytovateľ zdravotnej starostlivosti môže uzavrieť zmluvu so všetkými alebo len s niektorými zdravotnými poisťovňami, a naopak. Zdravotné poisťovne hradia služby poskytované štátnymi aj súkromnými poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti.

| (31) | S cieľom zabezpečiť geografickú dostupnosť zdravotníckych služieb vláda stanovila požiadavku minimálnej siete, aby tak ovplyvnila plánovanie kapacít. V súvislosti s poskytovaním povinného zdravotného poistenia majú zdravotné poisťovne zákonom uloženú povinnosť uzavrieť zmluvu s poskytovateľmi v rozsahu minimálnej siete nemocníc. Každá zdravotná poisťovňa vytvára vlastnú sieť a selektívnym uzatváraním zmlúv s ďalšími nemocnicami a ďalšími poskytovateľmi služieb zdravotnej starostlivosti rozširuje minimálnu sieť. Služby zdravotnej starostlivosti, ktoré tieto nemocnice a/alebo iní poskytovatelia služieb zdravotnej starostlivosti poskytujú a ktoré sú zahrnuté do krytia povinného zdravotného poistenia, sú takto zo strany poskytovateľa zdravotného poistenia kryté v prospech poistencov. Zdravotné poisťovne majú pri rokovaniach s nemocnicami o cene a kvalite služieb zdravotnej starostlivosti poskytovaných poistencom určitý priestor na voľné uváženie. |
| --- | --- |

(31)

S cieľom zabezpečiť geografickú dostupnosť zdravotníckych služieb vláda stanovila požiadavku minimálnej siete, aby tak ovplyvnila plánovanie kapacít. V súvislosti s poskytovaním povinného zdravotného poistenia majú zdravotné poisťovne zákonom uloženú povinnosť uzavrieť zmluvu s poskytovateľmi v rozsahu minimálnej siete nemocníc. Každá zdravotná poisťovňa vytvára vlastnú sieť a selektívnym uzatváraním zmlúv s ďalšími nemocnicami a ďalšími poskytovateľmi služieb zdravotnej starostlivosti rozširuje minimálnu sieť. Služby zdravotnej starostlivosti, ktoré tieto nemocnice a/alebo iní poskytovatelia služieb zdravotnej starostlivosti poskytujú a ktoré sú zahrnuté do krytia povinného zdravotného poistenia, sú takto zo strany poskytovateľa zdravotného poistenia kryté v prospech poistencov. Zdravotné poisťovne majú pri rokovaniach s nemocnicami o cene a kvalite služieb zdravotnej starostlivosti poskytovaných poistencom určitý priestor na voľné uváženie.

2.3.5.   Regulačný rámec

| (32) | Systém povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike sa upravuje osobitnými predpismi (24). Všetky zdravotné poisťovne poskytujúce povinné zdravotné poistenie majú v zmysle zákona totožné postavenie, práva a povinnosti. Každá zdravotná poisťovňa musí byť zriadená na účel vykonávania verejného zdravotného poistenia a nesmie vykonávať iné činnosti, ako sú činnosti uvedené v § 6 zákona 581/2004 Z. z. Činnosti zdravotných poisťovní spravujúcich systém povinného zdravotného poistenia sú predmetom všeobecnej kontroly štátu, ktorá sa vykonáva predovšetkým prostredníctvom regulačného úradu – Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ÚDZS), ktorý má úlohu v oblasti monitorovania a dohľadu nad systémom zdravotníctva. ÚDZS dohliada nad dodržiavaním uvedeného legislatívneho rámca zo strany zdravotných poisťovní a poskytovateľov zdravotného poistenia a zasahuje v prípade výskytu porušení. |
| --- | --- |

(32)

Systém povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike sa upravuje osobitnými predpismi (24). Všetky zdravotné poisťovne poskytujúce povinné zdravotné poistenie majú v zmysle zákona totožné postavenie, práva a povinnosti. Každá zdravotná poisťovňa musí byť zriadená na účel vykonávania verejného zdravotného poistenia a nesmie vykonávať iné činnosti, ako sú činnosti uvedené v § 6 zákona 581/2004 Z. z. Činnosti zdravotných poisťovní spravujúcich systém povinného zdravotného poistenia sú predmetom všeobecnej kontroly štátu, ktorá sa vykonáva predovšetkým prostredníctvom regulačného úradu – Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ÚDZS), ktorý má úlohu v oblasti monitorovania a dohľadu nad systémom zdravotníctva. ÚDZS dohliada nad dodržiavaním uvedeného legislatívneho rámca zo strany zdravotných poisťovní a poskytovateľov zdravotného poistenia a zasahuje v prípade výskytu porušení.

3.   OPIS SPORNÝCH OPATRENÍ

| (33) | V tomto rozhodnutí sa skúma nasledujúcich šesť opatrení (spoločne označovaných ako „sporné opatrenia“) (25): |
| --- | --- |

(33)

V tomto rozhodnutí sa skúma nasledujúcich šesť opatrení (spoločne označovaných ako „sporné opatrenia“) (25):

3.1.   ZVÝŠENIE ZÁKLADNÉHO IMANIA SZP V ROKU 2006

| (34) | Listom z 2. apríla 2007 súkromná zdravotná poisťovňa Dôvera podala Komisii sťažnosť proti kapitálovej injekcii Slovenskej republiky do štátnej poisťovne SZP vo výške 450 mil. SKK (približne 15 mil. EUR), ktorá sa realizovala v troch tranžiach od 28. novembra 2005 do 18. januára 2006 |
| --- | --- |

(34)

Listom z 2. apríla 2007 súkromná zdravotná poisťovňa Dôvera podala Komisii sťažnosť proti kapitálovej injekcii Slovenskej republiky do štátnej poisťovne SZP vo výške 450 mil. SKK (približne 15 mil. EUR), ktorá sa realizovala v troch tranžiach od 28. novembra 2005 do 18. januára 2006

| (35) | Uvedené zvýšenie základného imania súviselo s reformou zdravotníctva a s reformou sektora zdravotného poistenia v Slovenskej republike v rokoch 2004 a 2005. V čase zriadenia SZP ako akciovej spoločnosti v roku 2005 sa v skutočnosti od SZP ako od právnej nástupkyne verejnoprávnej inštitúcie (26) v zmysle zákona požadovalo, aby na seba prevzala nielen aktíva pôvodnej poisťovne, ale aj jej záväzky, ktoré vznikli pred rokom 2005, pričom výška týchto záväzkov spôsobila vznik neprimeranej úrovne platobnej schopnosti, ako sa stanovuje v požiadavkách uvedených v § 14 ods. 1 zákona o zdravotných poisťovniach (zákon č. 581/2004 Z. z.). Tieto záväzky dosiahli k 31. decembru 2005 výšku 467,765 mil. SKK (približne 15,5 mil. EUR). |
| --- | --- |

(35)

Uvedené zvýšenie základného imania súviselo s reformou zdravotníctva a s reformou sektora zdravotného poistenia v Slovenskej republike v rokoch 2004 a 2005. V čase zriadenia SZP ako akciovej spoločnosti v roku 2005 sa v skutočnosti od SZP ako od právnej nástupkyne verejnoprávnej inštitúcie (26) v zmysle zákona požadovalo, aby na seba prevzala nielen aktíva pôvodnej poisťovne, ale aj jej záväzky, ktoré vznikli pred rokom 2005, pričom výška týchto záväzkov spôsobila vznik neprimeranej úrovne platobnej schopnosti, ako sa stanovuje v požiadavkách uvedených v § 14 ods. 1 zákona o zdravotných poisťovniach (zákon č. 581/2004 Z. z.). Tieto záväzky dosiahli k 31. decembru 2005 výšku 467,765 mil. SKK (približne 15,5 mil. EUR).

3.2.   SPLATENIE DLHOV SZP SPOLOČNOSŤOU VERITEĽ A. S.

| (36) | Spoločnosť Veriteľ a. s. bola novou štátnou agentúrou založenou v roku 2003 (27) s cieľom konsolidovať dlhy v rezorte zdravotníctva a vláda Slovenskej republiky ju poverila úlohou realizovať projekt oddlženia zdravotníckych zariadení a zdravotných poisťovní pred zmenou organizačnej formy všetkých existujúcich zdravotných poisťovní na akciové spoločnosti 30. septembra 2005. Proces oddlženia sa realizoval na základe uznesení vlády Slovenskej republiky. |
| --- | --- |

(36)

Spoločnosť Veriteľ a. s. bola novou štátnou agentúrou založenou v roku 2003 (27) s cieľom konsolidovať dlhy v rezorte zdravotníctva a vláda Slovenskej republiky ju poverila úlohou realizovať projekt oddlženia zdravotníckych zariadení a zdravotných poisťovní pred zmenou organizačnej formy všetkých existujúcich zdravotných poisťovní na akciové spoločnosti 30. septembra 2005. Proces oddlženia sa realizoval na základe uznesení vlády Slovenskej republiky.

| (37) | V období rokov 2003 až 2005 spoločnosť Veriteľ a. s. vyrovnala v sektore zdravotníctva dlh v účtovnej hodnote viac ako 1 100 mil. EUR pri nákladoch 644 mil. EUR v hotovosti. Keďže ministerstvo zdravotníctva oznámilo, že ide o poslednú záchranu systému zdravotnej starostlivosti, agentúra Veriteľ a. s. bola v roku 2006 zrušená (28). |
| --- | --- |

(37)

V období rokov 2003 až 2005 spoločnosť Veriteľ a. s. vyrovnala v sektore zdravotníctva dlh v účtovnej hodnote viac ako 1 100 mil. EUR pri nákladoch 644 mil. EUR v hotovosti. Keďže ministerstvo zdravotníctva oznámilo, že ide o poslednú záchranu systému zdravotnej starostlivosti, agentúra Veriteľ a. s. bola v roku 2006 zrušená (28).

| (38) | Sťažovateľ tvrdí, že splatenie dlhu SZP vo výške 52,7 mil. EUR spoločnosťou Veriteľ a. s. – čo je vyššia suma, ako je tá, ktorú dostal on sám (29) – znamená, že v rámci procesu oddlžovania došlo k bezdôvodne diskriminačnému zaobchádzaniu. Sťažovateľ hlavne uvádza, že okrem uvedených skutočností spoločnosť Veriteľ a. s. 30. novembra 2005 (teda po transformácii) splatila ďalších približne 28 mil. EUR z ďalšieho dlhu, ktorý mala SZP na osobitnom účte prerozdeľovania poistného. Toto oddlženie sa uskutočnilo prevodom poistných pohľadávok a úrokov poisťovne SZP na spoločnosť Veriteľ a. s. SZP na spoločnosť Veriteľ a. s. previedla približne 929 mil. SKK vo forme poistných pohľadávok a úrokov (z toho približne 343 mil. SKK vo forme úrokov). Spoločnosť Veriteľ a. s. zasa SZP poskytla protiplnenie vo výške 840 mil. SKK (približne 28 mil. EUR), a to vyrovnaním dlhu SZP na osobitnom účte prerozdeľovania poistného (30). |
| --- | --- |

(38)

Sťažovateľ tvrdí, že splatenie dlhu SZP vo výške 52,7 mil. EUR spoločnosťou Veriteľ a. s. – čo je vyššia suma, ako je tá, ktorú dostal on sám (29) – znamená, že v rámci procesu oddlžovania došlo k bezdôvodne diskriminačnému zaobchádzaniu. Sťažovateľ hlavne uvádza, že okrem uvedených skutočností spoločnosť Veriteľ a. s. 30. novembra 2005 (teda po transformácii) splatila ďalších približne 28 mil. EUR z ďalšieho dlhu, ktorý mala SZP na osobitnom účte prerozdeľovania poistného. Toto oddlženie sa uskutočnilo prevodom poistných pohľadávok a úrokov poisťovne SZP na spoločnosť Veriteľ a. s. SZP na spoločnosť Veriteľ a. s. previedla približne 929 mil. SKK vo forme poistných pohľadávok a úrokov (z toho približne 343 mil. SKK vo forme úrokov). Spoločnosť Veriteľ a. s. zasa SZP poskytla protiplnenie vo výške 840 mil. SKK (približne 28 mil. EUR), a to vyrovnaním dlhu SZP na osobitnom účte prerozdeľovania poistného (30).

3.3.   DOTÁCIA SZP V ROKU 2006

| (39) | V druhej polovici roka 2006 poskytlo ministerstvo zdravotníctva SZP ďalšiu dotáciu s využitím časti likvidačného zostatku spoločnosti Veriteľ a. s., ktorá bola v roku 2006 zrušená. Podľa tvrdenia sťažovateľa dosahovala výška dotácie približne 7,6 mil. EUR. |
| --- | --- |

(39)

V druhej polovici roka 2006 poskytlo ministerstvo zdravotníctva SZP ďalšiu dotáciu s využitím časti likvidačného zostatku spoločnosti Veriteľ a. s., ktorá bola v roku 2006 zrušená. Podľa tvrdenia sťažovateľa dosahovala výška dotácie približne 7,6 mil. EUR.

| (40) | Sťažovateľ tvrdí, že uvedená dotácia bola poskytnutá s cieľom vyrovnať záväzky SZP voči poskytovateľom zdravotnej starostlivosti spred roku 2005, hoci nebolo zrejmé, či tieto dlhy existovali ešte aj v čase poskytnutia dotácie. |
| --- | --- |

(40)

Sťažovateľ tvrdí, že uvedená dotácia bola poskytnutá s cieľom vyrovnať záväzky SZP voči poskytovateľom zdravotnej starostlivosti spred roku 2005, hoci nebolo zrejmé, či tieto dlhy existovali ešte aj v čase poskytnutia dotácie.

| (41) | Podľa slovenských orgánov však finančné prostriedky z likvidačného zostatku spoločnosti Veriteľ a. s. neboli poskytnuté SZP, ale zdravotníckym zariadeniam, ktoré v tom čase patrili štátu, na vyplatenie ich záväzkov (t. j. príspevkov na zdravotné poistenie ich zamestnancov) voči SZP. Podľa slovenských orgánov teda nešlo o žiadnu dotáciu, ale skôr o bežné vyplatenie existujúcich nesporných záväzkov štátu, o neodvedené poistné za zdravotné poistenie. |
| --- | --- |

(41)

Podľa slovenských orgánov však finančné prostriedky z likvidačného zostatku spoločnosti Veriteľ a. s. neboli poskytnuté SZP, ale zdravotníckym zariadeniam, ktoré v tom čase patrili štátu, na vyplatenie ich záväzkov (t. j. príspevkov na zdravotné poistenie ich zamestnancov) voči SZP. Podľa slovenských orgánov teda nešlo o žiadnu dotáciu, ale skôr o bežné vyplatenie existujúcich nesporných záväzkov štátu, o neodvedené poistné za zdravotné poistenie.

3.4.   ZVÝŠENIE ZÁKLADNÉHO IMANIA VšZP V ROKU 2010

| (42) | Slovenská republika prostredníctvom útvarov ministerstva zdravotníctva zvýšila k 1. januáru 2010 svoje upísané základné imanie vo VšZP. Toto zvýšenie základného imania predstavovalo približne 65,1 mil. EUR. |
| --- | --- |

(42)

Slovenská republika prostredníctvom útvarov ministerstva zdravotníctva zvýšila k 1. januáru 2010 svoje upísané základné imanie vo VšZP. Toto zvýšenie základného imania predstavovalo približne 65,1 mil. EUR.

| (43) | Podľa sťažovateľa sa zdá, že štát takto konal s cieľom preklenúť príjmový deficit VšZP, keďže VšZP sa nachádzala na prahu platobnej neschopnosti. Sťažovateľ takisto tvrdí, že štát nemal najmenšiu nádej, že sa mu v primeranom časovom rámci podarí dosiahnuť návratnosť svojej investície, najmä vzhľadom na skutočnosť, že Slovensko práve zaviedlo zákon, ktorým sa zdravotným poisťovniam neumožňovalo rozdeľovať zisk. |
| --- | --- |

(43)

Podľa sťažovateľa sa zdá, že štát takto konal s cieľom preklenúť príjmový deficit VšZP, keďže VšZP sa nachádzala na prahu platobnej neschopnosti. Sťažovateľ takisto tvrdí, že štát nemal najmenšiu nádej, že sa mu v primeranom časovom rámci podarí dosiahnuť návratnosť svojej investície, najmä vzhľadom na skutočnosť, že Slovensko práve zaviedlo zákon, ktorým sa zdravotným poisťovniam neumožňovalo rozdeľovať zisk.

| (44) | Podľa slovenských orgánov sa toto zvýšenie základného imania VšZP v roku 2010 uskutočnilo s cieľom odstrániť vplyvy finančnej krízy a podporiť VšZP v rámci odolávania tlaku zvyšovania miery zadlženosti pri zvyšujúcom sa dopyte po zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(44)

Podľa slovenských orgánov sa toto zvýšenie základného imania VšZP v roku 2010 uskutočnilo s cieľom odstrániť vplyvy finančnej krízy a podporiť VšZP v rámci odolávania tlaku zvyšovania miery zadlženosti pri zvyšujúcom sa dopyte po zdravotnej starostlivosti.

3.5.   SYSTÉM VYROVNÁVANIA RIZÍK (RES)

| (45) | V priebehu predbežného posúdenia Komisia tiež zistila, že financovanie zdravotných poisťovní v Slovenskej republike zahŕňa aj mechanizmus sústreďovania a úpravy rizík – systém vyrovnávania rizík (RES). |
| --- | --- |

(45)

V priebehu predbežného posúdenia Komisia tiež zistila, že financovanie zdravotných poisťovní v Slovenskej republike zahŕňa aj mechanizmus sústreďovania a úpravy rizík – systém vyrovnávania rizík (RES).

| (46) | Systém RES (31) sa v plnej miere uplatňuje na všetky zdravotné poisťovne, ktoré v Slovenskej republike poskytujú povinné zdravotné poistenie. Keďže príspevky na povinné zdravotné poistenie vyberajú zdravotné poisťovne priamo od zamestnávateľov, samostatne zárobkovo činných osôb, samoplatcov (dobrovoľne nezamestnaných), štátu a platiteľov dividend, je rozdelenie príjmov a výdavkov medzi zdravotné poisťovne nerovnomerné, a to z dôvodu rozličnej štruktúry ich poistencov. V snahe odľahčiť finančné zaťaženie zdravotných poisťovní s rizikovejším poistným kmeňom a znížiť potenciál pre výber rizík sa príspevky rozdeľujú medzi zdravotné poisťovne s využitím systému RES, a to podľa výpočtu, ktorý stanoví ÚDZS (32). Kritériami, ktoré sa v rámci systému vyrovnávania rizík uplatňujú, sú: vek, pohlavie a od roku 2010 aj stav ekonomickej aktivity poistenca. |
| --- | --- |

(46)

Systém RES (31) sa v plnej miere uplatňuje na všetky zdravotné poisťovne, ktoré v Slovenskej republike poskytujú povinné zdravotné poistenie. Keďže príspevky na povinné zdravotné poistenie vyberajú zdravotné poisťovne priamo od zamestnávateľov, samostatne zárobkovo činných osôb, samoplatcov (dobrovoľne nezamestnaných), štátu a platiteľov dividend, je rozdelenie príjmov a výdavkov medzi zdravotné poisťovne nerovnomerné, a to z dôvodu rozličnej štruktúry ich poistencov. V snahe odľahčiť finančné zaťaženie zdravotných poisťovní s rizikovejším poistným kmeňom a znížiť potenciál pre výber rizík sa príspevky rozdeľujú medzi zdravotné poisťovne s využitím systému RES, a to podľa výpočtu, ktorý stanoví ÚDZS (32). Kritériami, ktoré sa v rámci systému vyrovnávania rizík uplatňujú, sú: vek, pohlavie a od roku 2010 aj stav ekonomickej aktivity poistenca.

| (47) | Slovenské orgány nepovažujú systém RES za formu štátnej pomoci, ale skôr za záležitosť vyrovnávania prostriedkov v súlade s príslušnými kritériami systému RES pre poistencov, čiže ide o prípad solidarity medzi poistencami, a preto nejde o štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(47)

Slovenské orgány nepovažujú systém RES za formu štátnej pomoci, ale skôr za záležitosť vyrovnávania prostriedkov v súlade s príslušnými kritériami systému RES pre poistencov, čiže ide o prípad solidarity medzi poistencami, a preto nejde o štátnu pomoc.

3.6.   PREVOD POISTNÝCH KMEŇOV NA POISŤOVNE SZP A VšZP

| (48) | Ďalším opatrením, na ktoré bola Komisia upozornená počas vykonávania predbežného posúdenia, bola existencia niekoľkých priamych prevodov poistných kmeňov iných zdravotných poisťovní, ktoré boli postupne zrušené likvidáciou, na SZP a VšZP [išlo predovšetkým o prevod poistných kmeňov Družstevnej zdravotnej poisťovne (DZP) na VšZP a Európskej zdravotnej poisťovne (EZP) na SZP], a to s intervenciou štátu. |
| --- | --- |

(48)

Ďalším opatrením, na ktoré bola Komisia upozornená počas vykonávania predbežného posúdenia, bola existencia niekoľkých priamych prevodov poistných kmeňov iných zdravotných poisťovní, ktoré boli postupne zrušené likvidáciou, na SZP a VšZP [išlo predovšetkým o prevod poistných kmeňov Družstevnej zdravotnej poisťovne (DZP) na VšZP a Európskej zdravotnej poisťovne (EZP) na SZP], a to s intervenciou štátu.

| (49) | Podľa poisťovne Dôvera boli poistné kmene EZP prevedené priamo na SZP, hoci na trhu boli ďalšie subjekty, ktoré prejavili záujem, pričom obmedzenia a podmienky prevodu neboli jasné. |
| --- | --- |

(49)

Podľa poisťovne Dôvera boli poistné kmene EZP prevedené priamo na SZP, hoci na trhu boli ďalšie subjekty, ktoré prejavili záujem, pričom obmedzenia a podmienky prevodu neboli jasné.

| (50) | Slovenská republika tvrdí, že rozhodnutie ÚDZS previesť poistný kmeň poisťovne EZP na SZP bez protiplnenia je v súlade s ustanoveniami zákona č. 581/2004 Z. z., pričom bolo zachované právo poistencov na výber zdravotnej poisťovne. Slovenské orgány tvrdia, že záujem o tento poistný kmeň prejavili ďalšie poisťovne, ale za podmienok, ktoré by neprimerane predĺžili proces likvidácie. Navyše, keďže prevod poistných kmeňov sa podľa slovenských orgánov týkal všetkých pohľadávok a všetkých záväzkov likvidovaných poisťovní, prijímajúce poisťovne VšZP a SZP nezískali žiadnu výhodu. |
| --- | --- |

(50)

Slovenská republika tvrdí, že rozhodnutie ÚDZS previesť poistný kmeň poisťovne EZP na SZP bez protiplnenia je v súlade s ustanoveniami zákona č. 581/2004 Z. z., pričom bolo zachované právo poistencov na výber zdravotnej poisťovne. Slovenské orgány tvrdia, že záujem o tento poistný kmeň prejavili ďalšie poisťovne, ale za podmienok, ktoré by neprimerane predĺžili proces likvidácie. Navyše, keďže prevod poistných kmeňov sa podľa slovenských orgánov týkal všetkých pohľadávok a všetkých záväzkov likvidovaných poisťovní, prijímajúce poisťovne VšZP a SZP nezískali žiadnu výhodu.

4.   DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

| (51) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o určení hospodárskej alebo nehospodárskej povahy dotknutej činnosti a uviedla, že so zreteľom na osobitosti predmetnej veci mohli SZP/VšZP, ako aj ostatné spoločnosti ponúkajúce v Slovenskej republike zdravotné poistenie v rámci povinného systému vykonávať od 1. januára 2005 hospodársku činnosť. Domnievala sa, že kombinácia hospodárskych a nehospodárskych znakov systému povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike si vyžadovala, aby bola vykonaná hĺbková analýza jednotlivých prvkov a ich príslušného významu v rámci systému s cieľom určiť, či sa činnosť povinného zdravotného poistenia pri spôsobe jej organizácie a výkonu v Slovenskej republike má považovať za činnosť hospodárskej (od 1. januára 2005) alebo nehospodárskej povahy. |
| --- | --- |

(51)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o určení hospodárskej alebo nehospodárskej povahy dotknutej činnosti a uviedla, že so zreteľom na osobitosti predmetnej veci mohli SZP/VšZP, ako aj ostatné spoločnosti ponúkajúce v Slovenskej republike zdravotné poistenie v rámci povinného systému vykonávať od 1. januára 2005 hospodársku činnosť. Domnievala sa, že kombinácia hospodárskych a nehospodárskych znakov systému povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike si vyžadovala, aby bola vykonaná hĺbková analýza jednotlivých prvkov a ich príslušného významu v rámci systému s cieľom určiť, či sa činnosť povinného zdravotného poistenia pri spôsobe jej organizácie a výkonu v Slovenskej republike má považovať za činnosť hospodárskej (od 1. januára 2005) alebo nehospodárskej povahy.

| (52) | Komisia tiež uviedla, že v prípade, ak bude potrebné činnosť považovať za činnosť hospodárskej povahy, nemala by k dispozícii dostatok informácií na určenie toho, či skúmané opatrenia poskytli poisťovniam SZP a VšZP selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(52)

Komisia tiež uviedla, že v prípade, ak bude potrebné činnosť považovať za činnosť hospodárskej povahy, nemala by k dispozícii dostatok informácií na určenie toho, či skúmané opatrenia poskytli poisťovniam SZP a VšZP selektívnu výhodu.

| (53) | Komisia po tom, čo dospela k záveru, že v tomto štádiu nemôže vylúčiť existenciu štátnej pomoci – pri absencii konkrétnych argumentov alebo jasných indikácií, pokiaľ ide o ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom –, vyjadrila pochybnosti, či by sa tieto opatrenia mohli považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 alebo článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy v prípade, ak Komisia dospeje k záveru, že tieto opatrenia možno považovať za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(53)

Komisia po tom, čo dospela k záveru, že v tomto štádiu nemôže vylúčiť existenciu štátnej pomoci – pri absencii konkrétnych argumentov alebo jasných indikácií, pokiaľ ide o ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom –, vyjadrila pochybnosti, či by sa tieto opatrenia mohli považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 alebo článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy v prípade, ak Komisia dospeje k záveru, že tieto opatrenia možno považovať za štátnu pomoc.

| (54) | V tejto súvislosti Komisia uviedla, že konečný záver týkajúci sa otázky, či vykonávanie povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike skutočne je činnosťou hospodárskej alebo nehospodárskej povahy, či opatrenia štátu spĺňajú všetky ostatné podmienky na to, aby predstavovali štátnu pomoc, a ak áno, či sú zlučiteľné s vnútorným trhom, možno vyvodiť až v záverečnom rozhodnutí, ktoré Komisia prijme po dokončení formálneho vyšetrovacieho konania, po zhromaždení a dôkladnom posúdení všetkých dostupných informácií (vrátane ďalších pripomienok členského štátu a tretích strán). |
| --- | --- |

(54)

V tejto súvislosti Komisia uviedla, že konečný záver týkajúci sa otázky, či vykonávanie povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike skutočne je činnosťou hospodárskej alebo nehospodárskej povahy, či opatrenia štátu spĺňajú všetky ostatné podmienky na to, aby predstavovali štátnu pomoc, a ak áno, či sú zlučiteľné s vnútorným trhom, možno vyvodiť až v záverečnom rozhodnutí, ktoré Komisia prijme po dokončení formálneho vyšetrovacieho konania, po zhromaždení a dôkladnom posúdení všetkých dostupných informácií (vrátane ďalších pripomienok členského štátu a tretích strán).

5.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (55) | Komisii boli doručené tieto pripomienky zainteresovaných tretích strán, ktorých zhrnutie je uvedené nižšie: |
| --- | --- |

(55)

Komisii boli doručené tieto pripomienky zainteresovaných tretích strán, ktorých zhrnutie je uvedené nižšie:

5.1.   DÔVERA

| (56) | V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania poisťovňa Dôvera ako sťažovateľ poskytla dodatočné informácie o systéme zdravotného poistenia a dodatočné zdôvodnenie, a to predovšetkým s cieľom podporiť svoje tvrdenie, že SZP/VšZP sú podnikmi, na ktoré sa vzťahuje právo hospodárskej súťaže, a že mali prospech z nezlučiteľnej štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(56)

V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania poisťovňa Dôvera ako sťažovateľ poskytla dodatočné informácie o systéme zdravotného poistenia a dodatočné zdôvodnenie, a to predovšetkým s cieľom podporiť svoje tvrdenie, že SZP/VšZP sú podnikmi, na ktoré sa vzťahuje právo hospodárskej súťaže, a že mali prospech z nezlučiteľnej štátnej pomoci.

| (57) | Poisťovňa Dôvera upozorňuje na to, že SZP/VšZP konkurujú súkromným zdravotným poisťovniam, ponúkajú rovnaké služby a súčasne sa snažia dosahovať zisk, pričom sa odvoláva na svoje predchádzajúce listy o hospodárskej povahe činnosti a na nedávnu judikatúru Súdneho dvora (33). V tejto súvislosti poisťovňa Dôvera tvrdí, že viacero prvkov predložených Slovenskou republikou, uvedených v rozhodnutí o začatí konania a poukazujúcich na nehospodársku povahu činností SZP/VšZP, neobstojí v skúmaní. Podľa poisťovne Dôvera sa malo reformou v rokoch 2004 – 2005 vytvoriť konkurenčné trhové prostredie a táto skutočnosť bola uznaná a potvrdená slovenskou justíciou (t. j. Ústavným súdom Slovenskej republiky), ako aj samotnými slovenskými orgánmi. Poisťovňa Dôvera v tejto súvislosti upozorňuje aj na skutočnosť, že poskytovatelia poistenia súťažia o poskytovateľov zdravotnej starostlivosti prostredníctvom selektívnych zmlúv a rokovaní o cenách a kvalite služieb, a spomína aj marketingové kampane zdravotných poisťovní zamerané na udržanie a prilákanie klientov. Poisťovňa Dôvera tiež odmieta tvrdenia o výlučne sociálnej povahe systému, spomína možnosť poskytovateľov zdravotného poistenia dosahovať a rozdeľovať zisky a ochotu súkromných investorov investovať do subjektov pôsobiacich v rámci slovenského sektora povinného zdravotného poistenia. |
| --- | --- |

(57)

Poisťovňa Dôvera upozorňuje na to, že SZP/VšZP konkurujú súkromným zdravotným poisťovniam, ponúkajú rovnaké služby a súčasne sa snažia dosahovať zisk, pričom sa odvoláva na svoje predchádzajúce listy o hospodárskej povahe činnosti a na nedávnu judikatúru Súdneho dvora (33). V tejto súvislosti poisťovňa Dôvera tvrdí, že viacero prvkov predložených Slovenskou republikou, uvedených v rozhodnutí o začatí konania a poukazujúcich na nehospodársku povahu činností SZP/VšZP, neobstojí v skúmaní. Podľa poisťovne Dôvera sa malo reformou v rokoch 2004 – 2005 vytvoriť konkurenčné trhové prostredie a táto skutočnosť bola uznaná a potvrdená slovenskou justíciou (t. j. Ústavným súdom Slovenskej republiky), ako aj samotnými slovenskými orgánmi. Poisťovňa Dôvera v tejto súvislosti upozorňuje aj na skutočnosť, že poskytovatelia poistenia súťažia o poskytovateľov zdravotnej starostlivosti prostredníctvom selektívnych zmlúv a rokovaní o cenách a kvalite služieb, a spomína aj marketingové kampane zdravotných poisťovní zamerané na udržanie a prilákanie klientov. Poisťovňa Dôvera tiež odmieta tvrdenia o výlučne sociálnej povahe systému, spomína možnosť poskytovateľov zdravotného poistenia dosahovať a rozdeľovať zisky a ochotu súkromných investorov investovať do subjektov pôsobiacich v rámci slovenského sektora povinného zdravotného poistenia.

| (58) | Odvolávajúc sa na svoje predchádzajúce listy zaslané Komisii pred vydaním rozhodnutia o začatí konania poisťovňa Dôvera ďalej tvrdí, že všetky opatrenia uvedené v danom rozhodnutí by sa mali považovať za neoprávnenú pomoc, pretože boli naplnené všetky ďalšie prvky článku 107 ods. 1 zmluvy. Podľa jej názoru konanie Slovenskej republiky v súvislosti so zvýšením základného imania SZP v roku 2006 a VšZP v roku 2010 nemožno považovať za konanie investora v trhovom hospodárstve. Poisťovňa Dôvera tiež tvrdí, že Slovenská republika robila rozdiely medzi SZP/VšZP a súkromnými poisťovňami prostredníctvom priaznivejšieho zaobchádzania so SZP v rámci procesu oddlžovania v rokoch 2003 – 2005, ako aj zavedením dvoch nových kritérií do systému vyrovnávania rizík v roku 2009 a 2012. Pokiaľ ide o prevod poistných kmeňov, poisťovňa Dôvera sa vo svojich pripomienkach zameriava na prevod poistného kmeňa poisťovne EZP, keďže nemá informácie o predchádzajúcom prevode poistného kmeňa na VšZP. V tejto súvislosti tvrdí, že slovenské orgány mohli Komisii poskytnúť chybné informácie o príslušnom právnom rámci týkajúcom sa tohto prevodu poistného kmeňa. |
| --- | --- |

(58)

Odvolávajúc sa na svoje predchádzajúce listy zaslané Komisii pred vydaním rozhodnutia o začatí konania poisťovňa Dôvera ďalej tvrdí, že všetky opatrenia uvedené v danom rozhodnutí by sa mali považovať za neoprávnenú pomoc, pretože boli naplnené všetky ďalšie prvky článku 107 ods. 1 zmluvy. Podľa jej názoru konanie Slovenskej republiky v súvislosti so zvýšením základného imania SZP v roku 2006 a VšZP v roku 2010 nemožno považovať za konanie investora v trhovom hospodárstve. Poisťovňa Dôvera tiež tvrdí, že Slovenská republika robila rozdiely medzi SZP/VšZP a súkromnými poisťovňami prostredníctvom priaznivejšieho zaobchádzania so SZP v rámci procesu oddlžovania v rokoch 2003 – 2005, ako aj zavedením dvoch nových kritérií do systému vyrovnávania rizík v roku 2009 a 2012. Pokiaľ ide o prevod poistných kmeňov, poisťovňa Dôvera sa vo svojich pripomienkach zameriava na prevod poistného kmeňa poisťovne EZP, keďže nemá informácie o predchádzajúcom prevode poistného kmeňa na VšZP. V tejto súvislosti tvrdí, že slovenské orgány mohli Komisii poskytnúť chybné informácie o príslušnom právnom rámci týkajúcom sa tohto prevodu poistného kmeňa.

| (59) | Poisťovňa Dôvera tvrdí, že slovenské orgány nepreukázali, že poskytovanie povinného zdravotného poistenia je službou všeobecného záujmu, a teda spochybňuje samotný základ analýzy podľa judikatúry vo veci Altmark
   (34) a balíka Komisie týkajúceho sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(59)

Poisťovňa Dôvera tvrdí, že slovenské orgány nepreukázali, že poskytovanie povinného zdravotného poistenia je službou všeobecného záujmu, a teda spochybňuje samotný základ analýzy podľa judikatúry vo veci Altmark
   (34) a balíka Komisie týkajúceho sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

5.2.   POISŤOVŇA UNION

| (60) | Pripomienky poisťovne Union – ďalšieho súkromného konkurenta SZP/VšZP – k rozhodnutiu o začatí konania sú vo všeobecnosti zhodné s pripomienkami poskytnutými poisťovňou Dôvera, pričom podľa týchto pripomienok sú poisťovne SZP a VšZP podnikmi v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Poisťovňa Union tvrdí, že päť zo šiestich opatrení opísaných v oddiele 3 tohto rozhodnutia predstavuje štátnu pomoc a je nezlučiteľných s vnútorným trhom. Pokiaľ ide o šieste opatrenie, čiže systém RES, poisťovňa Union tvrdí, že by mohlo potenciálne spĺňať podmienky judikatúry vo veci Altmark, pokiaľ ide o náhradu za služby vo verejnom záujme, alebo by mohlo byť zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 zmluvy, čo si vyžaduje ďalšie skúmanie jeho možného diskriminačného prístupu v prospech čistého príjemcu systému RES, čiže v prospech SZP/VšZP. |
| --- | --- |

(60)

Pripomienky poisťovne Union – ďalšieho súkromného konkurenta SZP/VšZP – k rozhodnutiu o začatí konania sú vo všeobecnosti zhodné s pripomienkami poskytnutými poisťovňou Dôvera, pričom podľa týchto pripomienok sú poisťovne SZP a VšZP podnikmi v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Poisťovňa Union tvrdí, že päť zo šiestich opatrení opísaných v oddiele 3 tohto rozhodnutia predstavuje štátnu pomoc a je nezlučiteľných s vnútorným trhom. Pokiaľ ide o šieste opatrenie, čiže systém RES, poisťovňa Union tvrdí, že by mohlo potenciálne spĺňať podmienky judikatúry vo veci Altmark, pokiaľ ide o náhradu za služby vo verejnom záujme, alebo by mohlo byť zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 zmluvy, čo si vyžaduje ďalšie skúmanie jeho možného diskriminačného prístupu v prospech čistého príjemcu systému RES, čiže v prospech SZP/VšZP.

5.3.   HPI, INEKO A ZZP

| (61) | Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania od ďalších troch tretích strán, t. j. organizácie HPI, inštitútu INEKO a združenia ZZP, značne podporujú stanovisko sťažovateľa, poisťovne Dôvera, a poisťovne Union, že činnosť má hospodársku povahu a opatrenia sú štátnou pomocou spočívajúcou v poskytnutí selektívnej výhody poisťovni SZP/VšZP, pričom sú tieto tretie strany presvedčené, že poskytovatelia zdravotného poistenia pôsobia v konkurenčnom prostredí (a používajú rôzne spôsoby na prilákanie klientov), a tvrdia, že štát poskytol svojim štátnym zdravotným poisťovniam prednostné zaobchádzanie. |
| --- | --- |

(61)

Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania od ďalších troch tretích strán, t. j. organizácie HPI, inštitútu INEKO a združenia ZZP, značne podporujú stanovisko sťažovateľa, poisťovne Dôvera, a poisťovne Union, že činnosť má hospodársku povahu a opatrenia sú štátnou pomocou spočívajúcou v poskytnutí selektívnej výhody poisťovni SZP/VšZP, pričom sú tieto tretie strany presvedčené, že poskytovatelia zdravotného poistenia pôsobia v konkurenčnom prostredí (a používajú rôzne spôsoby na prilákanie klientov), a tvrdia, že štát poskytol svojim štátnym zdravotným poisťovniam prednostné zaobchádzanie.

6.   PRIPOMIENKY K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA A PREDLOŽENIE ĎALŠÍCH INFORMÁCIÍ SLOVENSKOU REPUBLIKOU

| (62) | Slovenská republika predložila svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania a poskytla pripomienky k vyjadreniam tretích strán. |
| --- | --- |

(62)

Slovenská republika predložila svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania a poskytla pripomienky k vyjadreniam tretích strán.

| (63) | Slovenské orgány vo svojich pripomienkach poskytli vysvetlenie a ďalšie argumenty na posilnenie svojho stanoviska, že na systém povinného zdravotného poistenia sa nevzťahujú pravidlá hospodárskej súťaže, keďže tento systém nepredstavuje hospodársku činnosť. Tvrdia, že slovenské povinné zdravotné poistenie nemožno považovať za hospodársku činnosť v súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora (35), a to najmä z týchto dôvodov:






  a) | systém má sociálny cieľ; |
| --- | --- | --- |

(63)

Slovenské orgány vo svojich pripomienkach poskytli vysvetlenie a ďalšie argumenty na posilnenie svojho stanoviska, že na systém povinného zdravotného poistenia sa nevzťahujú pravidlá hospodárskej súťaže, keďže tento systém nepredstavuje hospodársku činnosť. Tvrdia, že slovenské povinné zdravotné poistenie nemožno považovať za hospodársku činnosť v súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora (35), a to najmä z týchto dôvodov:

a)

systém má sociálny cieľ;

| b) | systém je založený na solidarite najmä vzhľadom na tieto skutočnosti:






  i) | povinný vstup do systému pre slovenských rezidentov; |
| --- | --- | --- |

b)

systém je založený na solidarite najmä vzhľadom na tieto skutočnosti:

i)

povinný vstup do systému pre slovenských rezidentov;

| ii) | všetci poistenci majú zaručenú rovnakú minimálnu úroveň plnení; |
| --- | --- |

ii)

všetci poistenci majú zaručenú rovnakú minimálnu úroveň plnení;

| iii) | príspevky nesúvisia s plneniami pre jednotlivca, keďže príspevky sú pevne stanovené zákonom (neexistuje hospodárska súťaž v súvislosti s cenami); |
| --- | --- |

iii)

príspevky nesúvisia s plneniami pre jednotlivca, keďže príspevky sú pevne stanovené zákonom (neexistuje hospodárska súťaž v súvislosti s cenami);

| iv) | medzi poistencami existuje solidarita v súvislosti s rizikom: systém RES a spoločná tarifikácia; |
| --- | --- |

iv)

medzi poistencami existuje solidarita v súvislosti s rizikom: systém RES a spoločná tarifikácia;

| c) | existuje podrobný regulačný rámec, na ktorý dohliada štát: postavenie, práva a povinnosti všetkých zdravotných poisťovní sú stanovené zákonom. |
| --- | --- |

c)

existuje podrobný regulačný rámec, na ktorý dohliada štát: postavenie, práva a povinnosti všetkých zdravotných poisťovní sú stanovené zákonom.

| (64) | Slovenská republika vyvracia domnienku, že z dôvodu legislatívnych zmien v roku 2005 sa slovenský systém zdravotníctva zmenil na obchodný systém, a tvrdí, že systém nikdy neprišiel o svoju verejnú, nehospodársku povahu. Upozorňuje aj na skutočnosť, že slovenský systém zdravotného poistenia je súčasťou systému sociálneho zabezpečenia, a poukazuje na právomoci členských štátov podľa článku 168 ods. 7 zmluvy týkajúce sa organizácie a poskytovania služieb zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(64)

Slovenská republika vyvracia domnienku, že z dôvodu legislatívnych zmien v roku 2005 sa slovenský systém zdravotníctva zmenil na obchodný systém, a tvrdí, že systém nikdy neprišiel o svoju verejnú, nehospodársku povahu. Upozorňuje aj na skutočnosť, že slovenský systém zdravotného poistenia je súčasťou systému sociálneho zabezpečenia, a poukazuje na právomoci členských štátov podľa článku 168 ods. 7 zmluvy týkajúce sa organizácie a poskytovania služieb zdravotnej starostlivosti.

| (65) | Slovenské orgány ďalej uvádzajú, že reformou zdravotného poistenia nebolo verejné zdravotné poistenie nahradené súkromným zdravotným poistením a súkromným poskytovateľom poistenia sa neotvorilo krytie žiadneho rizika týkajúceho sa zákonného sociálneho zabezpečenia. Podľa Slovenskej republiky hlavným cieľom reformy sektora zdravotníctva bolo nastavenie presných pravidiel zaobchádzania s finančnými prostriedkami pridelenými na zdravotníctvo a reorganizácia – do 30. septembra 2005 – všetkých existujúcich zdravotných poisťovní na akciové spoločnosti s jasne vymedzenými účtovnými pravidlami sa javila ako vhodný spôsob nastavenia týchto pravidiel. Slovenské orgány sa domnievajú, že všetci poskytovatelia zdravotného poistenia v Slovenskej republike sú zapojení do hospodárenia s verejnými finančnými prostriedkami, ktoré im boli zverené v rámci systému verejného zdravotného poistenia. |
| --- | --- |

(65)

Slovenské orgány ďalej uvádzajú, že reformou zdravotného poistenia nebolo verejné zdravotné poistenie nahradené súkromným zdravotným poistením a súkromným poskytovateľom poistenia sa neotvorilo krytie žiadneho rizika týkajúceho sa zákonného sociálneho zabezpečenia. Podľa Slovenskej republiky hlavným cieľom reformy sektora zdravotníctva bolo nastavenie presných pravidiel zaobchádzania s finančnými prostriedkami pridelenými na zdravotníctvo a reorganizácia – do 30. septembra 2005 – všetkých existujúcich zdravotných poisťovní na akciové spoločnosti s jasne vymedzenými účtovnými pravidlami sa javila ako vhodný spôsob nastavenia týchto pravidiel. Slovenské orgány sa domnievajú, že všetci poskytovatelia zdravotného poistenia v Slovenskej republike sú zapojení do hospodárenia s verejnými finančnými prostriedkami, ktoré im boli zverené v rámci systému verejného zdravotného poistenia.

| (66) | Podľa slovenských orgánov by skutočnosť, že slovenský systém povinného zdravotného poistenia umožňuje obmedzený stupeň hospodárskej súťaže v oblasti kvality, bolo možné vnímať ako prvok, ktorý podnecuje zdravotné poisťovne, aby ekonomicky fungovali v súlade so zásadami riadneho hospodárenia v záujme správneho fungovania systému, ale nie ako prvok, ktorý by mohol ovplyvniť nehospodársku povahu systému zdravotného poistenia ako celku. |
| --- | --- |

(66)

Podľa slovenských orgánov by skutočnosť, že slovenský systém povinného zdravotného poistenia umožňuje obmedzený stupeň hospodárskej súťaže v oblasti kvality, bolo možné vnímať ako prvok, ktorý podnecuje zdravotné poisťovne, aby ekonomicky fungovali v súlade so zásadami riadneho hospodárenia v záujme správneho fungovania systému, ale nie ako prvok, ktorý by mohol ovplyvniť nehospodársku povahu systému zdravotného poistenia ako celku.

| (67) | Slovenské orgány tiež vysvetlili, že finančné prostriedky zhromaždené a rozdeľované v rámci štruktúry slovenského systému verejného zdravotného poistenia prostredníctvom zdravotných poisťovní predstavujú celkové množstvo príspevkov verejného zdravotného poistenia, ktoré sú podľa zákona povinné, a preto sú súčasťou verejných financií Slovenska. Všetky zdravotné poisťovne sú preto poverené úlohou hospodáriť s verejnými finančnými prostriedkami vybranými od verejnosti v súlade s príslušnými právnymi predpismi s cieľom použiť tieto prostriedky na pokrytie zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(67)

Slovenské orgány tiež vysvetlili, že finančné prostriedky zhromaždené a rozdeľované v rámci štruktúry slovenského systému verejného zdravotného poistenia prostredníctvom zdravotných poisťovní predstavujú celkové množstvo príspevkov verejného zdravotného poistenia, ktoré sú podľa zákona povinné, a preto sú súčasťou verejných financií Slovenska. Všetky zdravotné poisťovne sú preto poverené úlohou hospodáriť s verejnými finančnými prostriedkami vybranými od verejnosti v súlade s príslušnými právnymi predpismi s cieľom použiť tieto prostriedky na pokrytie zdravotnej starostlivosti.

| (68) | Na ďalšiu podporu svojho tvrdenia slovenské orgány pripomenuli aj to, že aj po zrušení zákazu rozdeľovania zisku v roku 2011 sa pozmeňujúcim zákonom č. 250/2011 povolilo zdravotným poisťovniam dosahovanie zisku len za presne vymedzených podmienok, t. j.:






  a) | zavedenie dane na zisky zdravotných poisťovní; |
| --- | --- | --- |

(68)

Na ďalšiu podporu svojho tvrdenia slovenské orgány pripomenuli aj to, že aj po zrušení zákazu rozdeľovania zisku v roku 2011 sa pozmeňujúcim zákonom č. 250/2011 povolilo zdravotným poisťovniam dosahovanie zisku len za presne vymedzených podmienok, t. j.:

a)

zavedenie dane na zisky zdravotných poisťovní;

| b) | povinné použitie zisku na tvorbu rezervného fondu najmenej do výšky 20 % splateného základného imania poisťovne (rezervný fond sa môže použiť len na krytie straty danej poisťovne); |
| --- | --- |

b)

povinné použitie zisku na tvorbu rezervného fondu najmenej do výšky 20 % splateného základného imania poisťovne (rezervný fond sa môže použiť len na krytie straty danej poisťovne);

| c) | povinná tvorba technických rezerv na úhradu plánovanej zdravotnej starostlivosti pre poistencov zaradených do zoznamov čakateľov (následkom toho zdravotné poisťovne nemôžu dosahovať zisk na úkor svojich klientov tým, že ich zaradia do zoznamov čakateľov namiesto toho, aby rýchlo uhradili ich zdravotnú starostlivosť; toto je podstatné pre súlad so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami v oblasti zdravotného poistenia). |
| --- | --- |

c)

povinná tvorba technických rezerv na úhradu plánovanej zdravotnej starostlivosti pre poistencov zaradených do zoznamov čakateľov (následkom toho zdravotné poisťovne nemôžu dosahovať zisk na úkor svojich klientov tým, že ich zaradia do zoznamov čakateľov namiesto toho, aby rýchlo uhradili ich zdravotnú starostlivosť; toto je podstatné pre súlad so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami v oblasti zdravotného poistenia).

| (69) | V tejto súvislosti slovenské orgány poskytli vysvetlenie, že keď VšZP vykázala prebytok, vytvorila fond zdravotnej starostlivosti na úhradu využívania zdravotnej starostlivosti a financovanie mimoriadne nákladnej zdravotnej starostlivosti hradenej z verejného zdravotného poistenia. Okrem toho v rokoch, keď poisťovňa VšZP vykázala prebytok, časť z neho bola pridelená do zákonného rezervného fondu, ktorý sa neskôr použil na zníženie akumulovaných strát. Podľa slovenských orgánov teda štátne zdravotné poisťovne akcionárom nikdy nevyplatili žiadny zisk, ktorý dosiahli. |
| --- | --- |

(69)

V tejto súvislosti slovenské orgány poskytli vysvetlenie, že keď VšZP vykázala prebytok, vytvorila fond zdravotnej starostlivosti na úhradu využívania zdravotnej starostlivosti a financovanie mimoriadne nákladnej zdravotnej starostlivosti hradenej z verejného zdravotného poistenia. Okrem toho v rokoch, keď poisťovňa VšZP vykázala prebytok, časť z neho bola pridelená do zákonného rezervného fondu, ktorý sa neskôr použil na zníženie akumulovaných strát. Podľa slovenských orgánov teda štátne zdravotné poisťovne akcionárom nikdy nevyplatili žiadny zisk, ktorý dosiahli.

| (70) | V tejto súvislosti Slovenská republika poukazuje aj na ďalšie obmedzenia zdravotných poisťovní týkajúce sa skutočnosti, že poisťovne si môžu požičať finančné prostriedky len podľa ustanovení zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a na základe predchádzajúceho súhlasu ÚDZS. |
| --- | --- |

(70)

V tejto súvislosti Slovenská republika poukazuje aj na ďalšie obmedzenia zdravotných poisťovní týkajúce sa skutočnosti, že poisťovne si môžu požičať finančné prostriedky len podľa ustanovení zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a na základe predchádzajúceho súhlasu ÚDZS.

| (71) | Aby ďalej podporili svoje tvrdenie, že na činnosť v oblasti povinného zdravotného poistenia sa nevzťahujú pravidlá hospodárskej súťaže, orgány upozornili aj na vyšetrovanie Protimonopolného úradu Slovenskej republiky z roku 2009, pri ktorom sa zistilo, že činnosti zdravotných poisťovní sa vykonávajú v rámci systému vyznačujúceho sa vysokou mierou solidarity, kde sa zdravotná starostlivosť poskytuje bezplatne, a podstatné prvky týchto činností sú regulované štátom, a teda činnosti vykonávané zdravotnými poisťovňami pri poskytovaní verejného zdravotného poistenia nemožno považovať za hospodársku činnosť podnikov, ktorá obmedzuje hospodársku súťaž. Preto sa podľa Protimonopolného úradu Slovenskej republiky slovenský zákon o hospodárskej súťaži nevzťahuje na činnosti zdravotných poisťovní vykonávané pri poskytovaní verejného zdravotného poistenia (36). |
| --- | --- |

(71)

Aby ďalej podporili svoje tvrdenie, že na činnosť v oblasti povinného zdravotného poistenia sa nevzťahujú pravidlá hospodárskej súťaže, orgány upozornili aj na vyšetrovanie Protimonopolného úradu Slovenskej republiky z roku 2009, pri ktorom sa zistilo, že činnosti zdravotných poisťovní sa vykonávajú v rámci systému vyznačujúceho sa vysokou mierou solidarity, kde sa zdravotná starostlivosť poskytuje bezplatne, a podstatné prvky týchto činností sú regulované štátom, a teda činnosti vykonávané zdravotnými poisťovňami pri poskytovaní verejného zdravotného poistenia nemožno považovať za hospodársku činnosť podnikov, ktorá obmedzuje hospodársku súťaž. Preto sa podľa Protimonopolného úradu Slovenskej republiky slovenský zákon o hospodárskej súťaži nevzťahuje na činnosti zdravotných poisťovní vykonávané pri poskytovaní verejného zdravotného poistenia (36).

| (72) | Slovenské orgány tiež vysvetlili, že v roku 2011 ústavný súd vyhlásil, že zákaz rozdeľovania zisku z roku 2007 bol protiústavný, pretože sa ním narušovali slovenské ústavné práva v oblasti vlastníctva, nesúhlasil však s názorom, že zákonom o zdravotných poisťovniach sa obmedzujú zásady trhového hospodárstva. Poukazujú aj na skutočnosť, že ústavný súd okrem toho v tejto súvislosti poznamenal, že právne predpisy v oblasti zdravotného poistenia, ktorými sa vylučuje alebo významne obmedzuje vplyv nástrojov trhového hospodárstva, a teda sa obmedzuje hospodárska súťaž, sú z hľadiska ústavy prijateľné. |
| --- | --- |

(72)

Slovenské orgány tiež vysvetlili, že v roku 2011 ústavný súd vyhlásil, že zákaz rozdeľovania zisku z roku 2007 bol protiústavný, pretože sa ním narušovali slovenské ústavné práva v oblasti vlastníctva, nesúhlasil však s názorom, že zákonom o zdravotných poisťovniach sa obmedzujú zásady trhového hospodárstva. Poukazujú aj na skutočnosť, že ústavný súd okrem toho v tejto súvislosti poznamenal, že právne predpisy v oblasti zdravotného poistenia, ktorými sa vylučuje alebo významne obmedzuje vplyv nástrojov trhového hospodárstva, a teda sa obmedzuje hospodárska súťaž, sú z hľadiska ústavy prijateľné.

| (73) | Popri ich tvrdení, že činnosť povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike nepatrí do oblasti pôsobnosti pravidiel hospodárskej súťaže, slovenské orgány tvrdia, že opatrenia nespĺňajú ďalšie kritériá štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 zmluvy. V tejto súvislosti tvrdia, že kapitálové injekcie z rokov 2006 a 2009 nepredstavovali pomoc, pretože pri nich bola dodržaná zásada investora v trhovom hospodárstve. Ďalej odmietajú tvrdenie, že došlo k neopodstatnenému diskriminačnému zaobchádzaniu v rámci procesu oddlžovania zo strany spoločnosti Veriteľ a. s., a trvajú na tom, že VšZP nebola v roku 2006 udelená žiadna dotácia a že pri tejto operácii išlo skôr o bežné uhradenie existujúcich nesporných záväzkov štátom. Slovenské orgány poskytli ďalšie podrobnosti o prevodoch poistného kmeňa DZP na VšZP a EZP na SZP a tvrdia, že ani tieto prevody neposkytli SZP/VšZP selektívnu výhodu podľa článku 107 ods. 1 zmluvy. Poskytli aj ďalšie informácie o systéme RES, vysvetlili najmä spôsob, akým sa rozdelili príspevky (mesačne a ročne) v rokoch 2006 až 2012, a tvrdili, že ani toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, keďže sa ním vyrovnávajú riziká, ktoré sú súčasťou systému z dôvodu existencie jednotných sadzieb príspevkov pre všetky skupiny poistencov s rôznym stupňom rizika. |
| --- | --- |

(73)

Popri ich tvrdení, že činnosť povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike nepatrí do oblasti pôsobnosti pravidiel hospodárskej súťaže, slovenské orgány tvrdia, že opatrenia nespĺňajú ďalšie kritériá štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 zmluvy. V tejto súvislosti tvrdia, že kapitálové injekcie z rokov 2006 a 2009 nepredstavovali pomoc, pretože pri nich bola dodržaná zásada investora v trhovom hospodárstve. Ďalej odmietajú tvrdenie, že došlo k neopodstatnenému diskriminačnému zaobchádzaniu v rámci procesu oddlžovania zo strany spoločnosti Veriteľ a. s., a trvajú na tom, že VšZP nebola v roku 2006 udelená žiadna dotácia a že pri tejto operácii išlo skôr o bežné uhradenie existujúcich nesporných záväzkov štátom. Slovenské orgány poskytli ďalšie podrobnosti o prevodoch poistného kmeňa DZP na VšZP a EZP na SZP a tvrdia, že ani tieto prevody neposkytli SZP/VšZP selektívnu výhodu podľa článku 107 ods. 1 zmluvy. Poskytli aj ďalšie informácie o systéme RES, vysvetlili najmä spôsob, akým sa rozdelili príspevky (mesačne a ročne) v rokoch 2006 až 2012, a tvrdili, že ani toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, keďže sa ním vyrovnávajú riziká, ktoré sú súčasťou systému z dôvodu existencie jednotných sadzieb príspevkov pre všetky skupiny poistencov s rôznym stupňom rizika.

| (74) | Slovenské orgány venovali svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania obhajobe svojho stanoviska, že SZP/VšZP z dôvodu neexistencie hospodárskej činnosti nie sú podnikmi a že opatrenia sú v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a SZP/VšZP neposkytli výhodu, a teda nepredstavujú pomoc. Preto nepovažovali za potrebné predložiť argumenty týkajúce sa zlučiteľnosti údajných opatrení pomoci. |
| --- | --- |

(74)

Slovenské orgány venovali svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania obhajobe svojho stanoviska, že SZP/VšZP z dôvodu neexistencie hospodárskej činnosti nie sú podnikmi a že opatrenia sú v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a SZP/VšZP neposkytli výhodu, a teda nepredstavujú pomoc. Preto nepovažovali za potrebné predložiť argumenty týkajúce sa zlučiteľnosti údajných opatrení pomoci.

7.   POSÚDENIE OPATRENÍ

| (75) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje: „[...], pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“ |
| --- | --- |

(75)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje: „[...], pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“

| (76) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa pravidlá štátnej pomoci stanovené v ZFEÚ uplatňujú, len ak je príjemcom pomoci „podnikateľ“ (teda podnik). V judikatúre Súdneho dvora Európskej únie sa podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy vymedzuje ako akýkoľvek subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od jeho právneho postavenia alebo spôsobu jeho financovania (37). Označenie konkrétneho subjektu za podnik teda závisí plne od hospodárskej alebo nehospodárskej povahy jeho činnosti. |
| --- | --- |

(76)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa pravidlá štátnej pomoci stanovené v ZFEÚ uplatňujú, len ak je príjemcom pomoci „podnikateľ“ (teda podnik). V judikatúre Súdneho dvora Európskej únie sa podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy vymedzuje ako akýkoľvek subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od jeho právneho postavenia alebo spôsobu jeho financovania (37). Označenie konkrétneho subjektu za podnik teda závisí plne od hospodárskej alebo nehospodárskej povahy jeho činnosti.

| (77) | Ako bolo vysvetlené v rozhodnutí o začatí konania, otázka, či opatrenia prijaté v prospech SZP/VšZP predstavujú štátnu pomoc, teda závisí v prvom rade od toho, či a do akej miery SZP/VšZP pri pôsobení v rámci systému povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike konajú ako podniky, pretože by sa mohli považovať za subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť, ako sa vymedzuje v judikatúre. |
| --- | --- |

(77)

Ako bolo vysvetlené v rozhodnutí o začatí konania, otázka, či opatrenia prijaté v prospech SZP/VšZP predstavujú štátnu pomoc, teda závisí v prvom rade od toho, či a do akej miery SZP/VšZP pri pôsobení v rámci systému povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike konajú ako podniky, pretože by sa mohli považovať za subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť, ako sa vymedzuje v judikatúre.

| (78) | Podľa Súdneho dvora Európskej únie sa za hospodársku činnosť považuje činnosť spočívajúca v ponúkaní výrobkov a/alebo služieb na danom trhu (38). Otázka existencie trhu pre určité služby môže v tejto súvislosti závisieť od konkrétneho spôsobu organizácie a poskytovania týchto služieb v dotknutom členskom štáte (39). Pravidlá štátnej pomoci sa uplatňujú len tam, kde sa určitá činnosť vykonáva v trhovom prostredí. Hospodárska povaha služieb rovnakého druhu sa preto môže v jednotlivých členských štátoch líšiť. Vzhľadom na politickú voľbu alebo hospodársky vývoj sa okrem toho môže označenie danej služby časom zmeniť. Činnosť, ktorá dnes nepredstavuje trhovú činnosť, sa ňou v budúcnosti môže stať a naopak (40). |
| --- | --- |

(78)

Podľa Súdneho dvora Európskej únie sa za hospodársku činnosť považuje činnosť spočívajúca v ponúkaní výrobkov a/alebo služieb na danom trhu (38). Otázka existencie trhu pre určité služby môže v tejto súvislosti závisieť od konkrétneho spôsobu organizácie a poskytovania týchto služieb v dotknutom členskom štáte (39). Pravidlá štátnej pomoci sa uplatňujú len tam, kde sa určitá činnosť vykonáva v trhovom prostredí. Hospodárska povaha služieb rovnakého druhu sa preto môže v jednotlivých členských štátoch líšiť. Vzhľadom na politickú voľbu alebo hospodársky vývoj sa okrem toho môže označenie danej služby časom zmeniť. Činnosť, ktorá dnes nepredstavuje trhovú činnosť, sa ňou v budúcnosti môže stať a naopak (40).

| (79) | Pokiaľ ide o poskytovanie zdravotnej starostlivosti, zaradenie systémov zdravotnej starostlivosti medzi systémy zahŕňajúce hospodársku činnosť závisí od politických a hospodárskych špecifík a od ich konkrétnej podoby a štruktúry v dotknutom členskom štáte. V judikatúre Súdneho dvora Európskej únie sa v podstate rozlišuje medzi systémami založenými na zásade solidarity a hospodárskymi systémami (41). |
| --- | --- |

(79)

Pokiaľ ide o poskytovanie zdravotnej starostlivosti, zaradenie systémov zdravotnej starostlivosti medzi systémy zahŕňajúce hospodársku činnosť závisí od politických a hospodárskych špecifík a od ich konkrétnej podoby a štruktúry v dotknutom členskom štáte. V judikatúre Súdneho dvora Európskej únie sa v podstate rozlišuje medzi systémami založenými na zásade solidarity a hospodárskymi systémami (41).

| (80) | V judikatúre Súdneho dvora Európskej únie sa používa súbor kritérií na určenie toho, či je systém sociálneho zabezpečenia založený na solidarite, a preto nezahŕňa hospodársku činnosť. V tejto súvislosti môžu byť relevantné viaceré faktory: i) či je účasť v systéme povinná (42); ii) či má systém výhradne sociálny účel (43); iii) či je systém neziskový (44); iv) či sú plnenia nezávislé od odvedených príspevkov (45); v) či výška plnenia nie je nevyhnutne úmerná výške príjmov poistencov (46) a vi) či na systém dohliada štát (47). |
| --- | --- |

(80)

V judikatúre Súdneho dvora Európskej únie sa používa súbor kritérií na určenie toho, či je systém sociálneho zabezpečenia založený na solidarite, a preto nezahŕňa hospodársku činnosť. V tejto súvislosti môžu byť relevantné viaceré faktory: i) či je účasť v systéme povinná (42); ii) či má systém výhradne sociálny účel (43); iii) či je systém neziskový (44); iv) či sú plnenia nezávislé od odvedených príspevkov (45); v) či výška plnenia nie je nevyhnutne úmerná výške príjmov poistencov (46) a vi) či na systém dohliada štát (47).

| (81) | Na rozdiel od systémov založených na solidarite sa hospodárske systémy zväčša vyznačujú: i) nepovinným členstvom (48); ii) uplatňovaním zásady kapitalizácie – t. j. závislosť nárokov od odvedených príspevkov a finančných výsledkov systému (49); iii) orientáciou na dosahovanie zisku (50) a iv) poskytovaním doplnkového plnenia v porovnaní so základným systémom (51). |
| --- | --- |

(81)

Na rozdiel od systémov založených na solidarite sa hospodárske systémy zväčša vyznačujú: i) nepovinným členstvom (48); ii) uplatňovaním zásady kapitalizácie – t. j. závislosť nárokov od odvedených príspevkov a finančných výsledkov systému (49); iii) orientáciou na dosahovanie zisku (50) a iv) poskytovaním doplnkového plnenia v porovnaní so základným systémom (51).

| (82) | Pri určitých systémoch sa spájajú prvky oboch kategórií (systému založeného na solidarite a hospodárskeho systému) (52), takže aby bolo možné určiť, či je konkrétny systém hospodárskej alebo nehospodárskej povahy, Komisia musí v rámci daného systému overiť prítomnosť a posúdiť príslušný význam každého z rozličných prvkov uvedených v dvoch predchádzajúcich odôvodneniach (53). |
| --- | --- |

(82)

Pri určitých systémoch sa spájajú prvky oboch kategórií (systému založeného na solidarite a hospodárskeho systému) (52), takže aby bolo možné určiť, či je konkrétny systém hospodárskej alebo nehospodárskej povahy, Komisia musí v rámci daného systému overiť prítomnosť a posúdiť príslušný význam každého z rozličných prvkov uvedených v dvoch predchádzajúcich odôvodneniach (53).

| (83) | Konečné určenie toho, či je poskytovanie služieb povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike nehospodárskou alebo hospodárskou činnosťou, bude preto závisieť od dôkladnej analýzy konkrétneho spôsobu organizácie a výkonu tejto činnosti v danom členskom štáte, a preto bude špecifické pre systém povinného zdravotného poistenia v dotknutom členskom štáte. Komisia bude pri posudzovaní toho, či sporné opatrenia údajne poskytnuté SZP/VšZP predstavujú štátnu pomoc ako opatrenia poskytnuté „podniku“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, prihliadať na tieto všeobecné skutočnosti. |
| --- | --- |

(83)

Konečné určenie toho, či je poskytovanie služieb povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike nehospodárskou alebo hospodárskou činnosťou, bude preto závisieť od dôkladnej analýzy konkrétneho spôsobu organizácie a výkonu tejto činnosti v danom členskom štáte, a preto bude špecifické pre systém povinného zdravotného poistenia v dotknutom členskom štáte. Komisia bude pri posudzovaní toho, či sporné opatrenia údajne poskytnuté SZP/VšZP predstavujú štátnu pomoc ako opatrenia poskytnuté „podniku“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, prihliadať na tieto všeobecné skutočnosti.

| (84) | Niekoľko prvkov týkajúcich sa prevažne fungovania tohto systému a skutočnosť, že ústredným prvkom systému je zásada solidarity, poukazujú na nehospodársku povahu slovenského systému zdravotného poistenia, najmä pokiaľ ide o jeho sociálne znaky a ciele. |
| --- | --- |

(84)

Niekoľko prvkov týkajúcich sa prevažne fungovania tohto systému a skutočnosť, že ústredným prvkom systému je zásada solidarity, poukazujú na nehospodársku povahu slovenského systému zdravotného poistenia, najmä pokiaľ ide o jeho sociálne znaky a ciele.

| (85) | Po prvé účasť v programe verejného zdravotného poistenia je zo zákona povinná pre väčšinu obyvateľstva Slovenskej republiky a služby zdravotnej starostlivosti kryté z povinného zdravotného poistenia sa poskytujú bez ohľadu na výšku príspevkov, ktoré poistenec odvedie. Poistenec má právo slobodne si vybrať ktorúkoľvek zdravotnú poisťovňu a na základe povinnosti umožniť slobodný vstup ho zdravotná poisťovňa, ktorú si vybral, nesmie odmietnuť poistiť pre jeho vek, zdravotný stav či riziko ochorenia (54). |
| --- | --- |

(85)

Po prvé účasť v programe verejného zdravotného poistenia je zo zákona povinná pre väčšinu obyvateľstva Slovenskej republiky a služby zdravotnej starostlivosti kryté z povinného zdravotného poistenia sa poskytujú bez ohľadu na výšku príspevkov, ktoré poistenec odvedie. Poistenec má právo slobodne si vybrať ktorúkoľvek zdravotnú poisťovňu a na základe povinnosti umožniť slobodný vstup ho zdravotná poisťovňa, ktorú si vybral, nesmie odmietnuť poistiť pre jeho vek, zdravotný stav či riziko ochorenia (54).

| (86) | Po druhé povinné zdravotné poistenie na Slovensku je založené na príspevkoch, ktoré sú pevne stanovené zákonom úmerne k príjmu poistenca a nezakladajú sa na výške poisteného rizika (vek, zdravotný stav, riziká ochorenia poistenca). Okrem toho medzi výškou príspevkov odvedených jednotlivcom do systému a výškou ním poberaného plnenia zo systému neexistuje žiadna priama súvislosť. Z tohto dôvodu poisťovne nemajú možnosť ovplyvniť výšku príspevkov ani minimálnu úroveň krytia, na ktorú majú poistenci nárok, vzhľadom na to, že sa stanovujú vnútroštátnymi právnymi predpismi. |
| --- | --- |

(86)

Po druhé povinné zdravotné poistenie na Slovensku je založené na príspevkoch, ktoré sú pevne stanovené zákonom úmerne k príjmu poistenca a nezakladajú sa na výške poisteného rizika (vek, zdravotný stav, riziká ochorenia poistenca). Okrem toho medzi výškou príspevkov odvedených jednotlivcom do systému a výškou ním poberaného plnenia zo systému neexistuje žiadna priama súvislosť. Z tohto dôvodu poisťovne nemajú možnosť ovplyvniť výšku príspevkov ani minimálnu úroveň krytia, na ktorú majú poistenci nárok, vzhľadom na to, že sa stanovujú vnútroštátnymi právnymi predpismi.

| (87) | Po tretie všetci poistenci majú zákonom zaručenú rovnakú základnú úroveň plnení, ktorá je v skutočnosti veľmi vysoká, pretože pokrýva takmer všetky úkony zdravotnej starostlivosti poskytované na území Slovenskej republiky, čo znamená, že prostredníctvom systému povinného zdravotného poistenia sa poskytuje prakticky celá zdravotná starostlivosť (55). Systémom RES sa v Slovenskej republike zaručuje deľba poistných rizík, a tým sa ešte viac posilňuje solidarita. Slovenský systém navyše ukladá zásadu spoločnej tarifikácie, čo znamená, že poisťovatelia nemôžu stanovovať rôznu výšku poistného v závislosti od poistného rizika, pričom prostredníctvom vyrovnávania rizík sa čiastočne kompenzujú poisťovatelia, ktorí majú v poistnom kmeni rizikovejší demografický profil, a to prerozdeľovaním prostriedkov od poisťovateľov, ktorí uhrádzajú menej, ako je priemerná výška plnenia, k tým poisťovateľom, ktorí svojim poistencom uhrádzajú viac, ako je priemerná výška plnenia (56). |
| --- | --- |

(87)

Po tretie všetci poistenci majú zákonom zaručenú rovnakú základnú úroveň plnení, ktorá je v skutočnosti veľmi vysoká, pretože pokrýva takmer všetky úkony zdravotnej starostlivosti poskytované na území Slovenskej republiky, čo znamená, že prostredníctvom systému povinného zdravotného poistenia sa poskytuje prakticky celá zdravotná starostlivosť (55). Systémom RES sa v Slovenskej republike zaručuje deľba poistných rizík, a tým sa ešte viac posilňuje solidarita. Slovenský systém navyše ukladá zásadu spoločnej tarifikácie, čo znamená, že poisťovatelia nemôžu stanovovať rôznu výšku poistného v závislosti od poistného rizika, pričom prostredníctvom vyrovnávania rizík sa čiastočne kompenzujú poisťovatelia, ktorí majú v poistnom kmeni rizikovejší demografický profil, a to prerozdeľovaním prostriedkov od poisťovateľov, ktorí uhrádzajú menej, ako je priemerná výška plnenia, k tým poisťovateľom, ktorí svojim poistencom uhrádzajú viac, ako je priemerná výška plnenia (56).

| (88) | Okrem uvedeného sociálneho a solidárneho charakteru Komisia pripomína, že organizácia a výkon povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike prebiehajú v súlade so silným regulačným rámcom: postavenie, práva a povinnosti všetkých zdravotných poisťovní sú určené v zákonoch, ktorými sa stanovujú podrobné podmienky, a zdravotné poisťovne pôsobia pod prísnym dohľadom štátu (57). |
| --- | --- |

(88)

Okrem uvedeného sociálneho a solidárneho charakteru Komisia pripomína, že organizácia a výkon povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike prebiehajú v súlade so silným regulačným rámcom: postavenie, práva a povinnosti všetkých zdravotných poisťovní sú určené v zákonoch, ktorými sa stanovujú podrobné podmienky, a zdravotné poisťovne pôsobia pod prísnym dohľadom štátu (57).

| (89) | Na základe tejto charakteristiky Komisia dospela k záveru, že slovenský systém povinného zdravotného poistenia nemá hospodársku povahu, takže SZP/VšZP nemožno pokladať za „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (58). |
| --- | --- |

(89)

Na základe tejto charakteristiky Komisia dospela k záveru, že slovenský systém povinného zdravotného poistenia nemá hospodársku povahu, takže SZP/VšZP nemožno pokladať za „podnik“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (58).

| (90) | Komisia uznáva, že určité znaky slovenského systému povinného zdravotného poistenia by mohli naznačovať hospodársku povahu činností vykonávaných v rámci tohto systému: i) prítomnosť viacerých poskytovateľov poistenia (verejných a súkromných) v sektore povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike; ii) určitý stupeň hospodárskej súťaže medzi týmito poskytovateľmi zdravotného poistenia, ktorí iii) vykonávajú činnosť orientovanú na dosahovanie zisku, a iv) skutočnosť, že Ústavný súd Slovenskej republiky označil túto činnosť za otvorenú hospodárskej súťaži. Komisia sa však domnieva, že prítomnosť týchto znakov nespochybňuje jej záver, že povinné zdravotné poistenie v Slovenskej republike predstavuje nehospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(90)

Komisia uznáva, že určité znaky slovenského systému povinného zdravotného poistenia by mohli naznačovať hospodársku povahu činností vykonávaných v rámci tohto systému: i) prítomnosť viacerých poskytovateľov poistenia (verejných a súkromných) v sektore povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike; ii) určitý stupeň hospodárskej súťaže medzi týmito poskytovateľmi zdravotného poistenia, ktorí iii) vykonávajú činnosť orientovanú na dosahovanie zisku, a iv) skutočnosť, že Ústavný súd Slovenskej republiky označil túto činnosť za otvorenú hospodárskej súťaži. Komisia sa však domnieva, že prítomnosť týchto znakov nespochybňuje jej záver, že povinné zdravotné poistenie v Slovenskej republike predstavuje nehospodársku činnosť.

| (91) | Po prvé Komisia konštatuje, že existencia niekoľkých (verejných a súkromných) subjektov pôsobiacich v sektore povinného zdravotného poistenia sama osebe nepoukazuje na hospodársku povahu ich činností v systéme, kde – ako je vysvetlené v odôvodneniach 85 až 87 – prevládajú sociálne znaky a ciele systému, kde ústredným prvkom fungovania systému je zásada solidarity a kde je štátny dohľad nad týmto systémom prísny. Takýto výklad by prisúdil neprimeraný význam skôr organizačným opatreniam, ktoré si vybral členský štát pri riadení časti svojho systému sociálneho zabezpečenia, než podstate daného systému (59). |
| --- | --- |

(91)

Po prvé Komisia konštatuje, že existencia niekoľkých (verejných a súkromných) subjektov pôsobiacich v sektore povinného zdravotného poistenia sama osebe nepoukazuje na hospodársku povahu ich činností v systéme, kde – ako je vysvetlené v odôvodneniach 85 až 87 – prevládajú sociálne znaky a ciele systému, kde ústredným prvkom fungovania systému je zásada solidarity a kde je štátny dohľad nad týmto systémom prísny. Takýto výklad by prisúdil neprimeraný význam skôr organizačným opatreniam, ktoré si vybral členský štát pri riadení časti svojho systému sociálneho zabezpečenia, než podstate daného systému (59).

| (92) | Po druhé z judikatúry Súdneho dvora Európskej únie vyplýva, že ani existencia priestoru pre hospodársku súťaž v systéme zdravotného poistenia, ani skutočne fungujúca hospodárska súťaž, aj keby jej existencia bola zámerom zákonodarcu a potvrdili by ju súdy, nemusí nutne poukazovať na hospodársku povahu dotknutej činnosti. Súdny dvor Európskej únie objasnil, že na určenie toho, či povaha činností vykonávaných v rámci zákonného systému zdravotného poistenia – ktorý podobne ako slovenský systém poskytuje určitý priestor pre hospodársku súťaž – je hospodárska alebo nehospodárska, sú rozhodujúcimi prvkami: povaha a úroveň tejto hospodárskej súťaže, okolnosti, za akých sa táto hospodárska súťaž uskutočňuje, a prítomnosť a význam ďalších dôležitých faktorov (60). V tomto prípade nie je dovolený ten druh hospodárskej súťaže, ktorý je pre spotrebiteľov najzaujímavejší – cenová súťaž v oblasti výšky príspevkov –, pretože poskytovatelia zdravotného poistenia v Slovenskej republike nemôžu meniť výšku príspevkov poistencov, ktorá je pevne stanovená zákonom. Priestor pre súťaž v oblasti kvality je okrem toho pomerne obmedzený, pretože v slovenskom systéme povinného zdravotného poistenia sa počíta s veľmi širokým spektrom zákonných plnení, ktoré sú rovnaké pre všetkých poistencov, v dôsledku čoho ostáva len malý priestor pre poskytovateľov poistenia, v ktorom môžu súťažiť o klientov na základe ponuky doplnkových (bezplatných) plnení. Poskytovatelia zdravotného poistenia si navzájom nekonkurujú, keďže nemajú nijakú možnosť ovplyvňovať tieto zákonné plnenia ani poskytovanie povinných zákonných plnení v súvislosti so zdravotnou starostlivosťou, čo je ich hlavnou funkciou. |
| --- | --- |

(92)

Po druhé z judikatúry Súdneho dvora Európskej únie vyplýva, že ani existencia priestoru pre hospodársku súťaž v systéme zdravotného poistenia, ani skutočne fungujúca hospodárska súťaž, aj keby jej existencia bola zámerom zákonodarcu a potvrdili by ju súdy, nemusí nutne poukazovať na hospodársku povahu dotknutej činnosti. Súdny dvor Európskej únie objasnil, že na určenie toho, či povaha činností vykonávaných v rámci zákonného systému zdravotného poistenia – ktorý podobne ako slovenský systém poskytuje určitý priestor pre hospodársku súťaž – je hospodárska alebo nehospodárska, sú rozhodujúcimi prvkami: povaha a úroveň tejto hospodárskej súťaže, okolnosti, za akých sa táto hospodárska súťaž uskutočňuje, a prítomnosť a význam ďalších dôležitých faktorov (60). V tomto prípade nie je dovolený ten druh hospodárskej súťaže, ktorý je pre spotrebiteľov najzaujímavejší – cenová súťaž v oblasti výšky príspevkov –, pretože poskytovatelia zdravotného poistenia v Slovenskej republike nemôžu meniť výšku príspevkov poistencov, ktorá je pevne stanovená zákonom. Priestor pre súťaž v oblasti kvality je okrem toho pomerne obmedzený, pretože v slovenskom systéme povinného zdravotného poistenia sa počíta s veľmi širokým spektrom zákonných plnení, ktoré sú rovnaké pre všetkých poistencov, v dôsledku čoho ostáva len malý priestor pre poskytovateľov poistenia, v ktorom môžu súťažiť o klientov na základe ponuky doplnkových (bezplatných) plnení. Poskytovatelia zdravotného poistenia si navzájom nekonkurujú, keďže nemajú nijakú možnosť ovplyvňovať tieto zákonné plnenia ani poskytovanie povinných zákonných plnení v súvislosti so zdravotnou starostlivosťou, čo je ich hlavnou funkciou.

| (93) | Po tretie Komisia sa domnieva, že nehospodárska povaha činnosti povinného zdravotného poistenia nie je ovplyvnená skutočnosťou, že zdravotné poisťovne si konkurujú v oblasti kvality a v oblasti efektívneho obstarávania nákupom kvalitných služieb zdravotnej starostlivosti a súvisiacich služieb od poskytovateľov za konkurenčné ceny. Takto zdravotné poisťovne prostredníctvom činnosti, ktorú možno oddeliť od ich zmlúv s poistencami v rámci povinného zdravotného poistenia, obstarávajú vstupy potrebné na to, aby mohli plniť svoju úlohu v tomto systéme. Z judikatúry Súdneho dvora Európskej únie vyplýva, že ak má systém povinného zdravotného poistenia z dôvodu svojich základných znakov nehospodársku povahu, obstarávanie vstupov potrebných na fungovanie tohto systému má tiež nehospodársku povahu (61). |
| --- | --- |

(93)

Po tretie Komisia sa domnieva, že nehospodárska povaha činnosti povinného zdravotného poistenia nie je ovplyvnená skutočnosťou, že zdravotné poisťovne si konkurujú v oblasti kvality a v oblasti efektívneho obstarávania nákupom kvalitných služieb zdravotnej starostlivosti a súvisiacich služieb od poskytovateľov za konkurenčné ceny. Takto zdravotné poisťovne prostredníctvom činnosti, ktorú možno oddeliť od ich zmlúv s poistencami v rámci povinného zdravotného poistenia, obstarávajú vstupy potrebné na to, aby mohli plniť svoju úlohu v tomto systéme. Z judikatúry Súdneho dvora Európskej únie vyplýva, že ak má systém povinného zdravotného poistenia z dôvodu svojich základných znakov nehospodársku povahu, obstarávanie vstupov potrebných na fungovanie tohto systému má tiež nehospodársku povahu (61).

| (94) | Po štvrté skutočnosť, že podľa právnych predpisov v oblasti povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike sa poskytovateľom zdravotného poistenia umožňuje dosahovať zisky a rozdeľovať ich časť svojim akcionárom, nemení nehospodársku povahu ich činností, pretože ich vykonávajú v systéme, v ktorom je výrazná prítomnosť všetkých spomínaných znakov naznačujúcich nehospodársku povahu činností. Skutočnosť, že poskytovatelia zdravotného poistenia môžu dosahovať zisky a časť z nich rozdeľovať, nemôže sama osebe zvrátiť prevahu sociálnych znakov a cieľov systému, zmeniť jeho ústrednú úlohu, ktorou je zásada solidarity, ani sa dotknúť striktnej miery regulácie a dohľadu štátu, za ktorých funguje. Komisia v súvislosti s touto štátnou reguláciou pripomína, že možnosť dosahovať, používať a rozdeľovať zisky je ohraničená a obmedzená zákonnými povinnosťami, ktoré poisťovniam v Slovenskej republike ukladá štát a ktorých účelom je zabezpečiť životaschopnosť a kontinuitu povinného zdravotného poistenia so všetkými jeho prevládajúcimi sociálnymi a solidárnymi cieľmi (62). Sloboda dosahovať, používať a rozdeľovať zisky je teda v sektore povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike podstatne obmedzenejšia ako v bežných obchodných sektoroch a je podriadená dosiahnutiu sociálnych a solidárnych cieľov. |
| --- | --- |

(94)

Po štvrté skutočnosť, že podľa právnych predpisov v oblasti povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike sa poskytovateľom zdravotného poistenia umožňuje dosahovať zisky a rozdeľovať ich časť svojim akcionárom, nemení nehospodársku povahu ich činností, pretože ich vykonávajú v systéme, v ktorom je výrazná prítomnosť všetkých spomínaných znakov naznačujúcich nehospodársku povahu činností. Skutočnosť, že poskytovatelia zdravotného poistenia môžu dosahovať zisky a časť z nich rozdeľovať, nemôže sama osebe zvrátiť prevahu sociálnych znakov a cieľov systému, zmeniť jeho ústrednú úlohu, ktorou je zásada solidarity, ani sa dotknúť striktnej miery regulácie a dohľadu štátu, za ktorých funguje. Komisia v súvislosti s touto štátnou reguláciou pripomína, že možnosť dosahovať, používať a rozdeľovať zisky je ohraničená a obmedzená zákonnými povinnosťami, ktoré poisťovniam v Slovenskej republike ukladá štát a ktorých účelom je zabezpečiť životaschopnosť a kontinuitu povinného zdravotného poistenia so všetkými jeho prevládajúcimi sociálnymi a solidárnymi cieľmi (62). Sloboda dosahovať, používať a rozdeľovať zisky je teda v sektore povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike podstatne obmedzenejšia ako v bežných obchodných sektoroch a je podriadená dosiahnutiu sociálnych a solidárnych cieľov.

| (95) | Vzhľadom na obmedzenú hospodársku súťaž, ktorá bola zavedená do systému povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike (t. j. len obmedzená hospodárska súťaž v oblasti kvality a žiadna cenová súťaž), ako aj obmedzený spôsob dosahovania a používania ziskov prvky hospodárskej súťaže a zameranie na zisk prítomné v slovenskom systéme povinného zdravotného poistenia nespochybňujú prevládajúce sociálne, solidárne a regulačné znaky svedčiace o nehospodárskej povahe činností vykonávaných zo strany zdravotných poisťovní v rámci tohto systému. Prvky hospodárskej súťaže a zameranie na zisk, ktoré sú prítomné v slovenskom systéme povinného zdravotného poistenia, by sa mali považovať skôr za prvky určené na sledovanie hlavného cieľa, ktorým je motivovať poisťovne na výkon činnosti v súlade so zásadami riadneho hospodárenia v záujme riadneho fungovania daného systému sociálneho zabezpečenia, teda za prvky takto zabezpečujúce dosiahnutie sociálnych a solidárnych cieľov systému (63). |
| --- | --- |

(95)

Vzhľadom na obmedzenú hospodársku súťaž, ktorá bola zavedená do systému povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike (t. j. len obmedzená hospodárska súťaž v oblasti kvality a žiadna cenová súťaž), ako aj obmedzený spôsob dosahovania a používania ziskov prvky hospodárskej súťaže a zameranie na zisk prítomné v slovenskom systéme povinného zdravotného poistenia nespochybňujú prevládajúce sociálne, solidárne a regulačné znaky svedčiace o nehospodárskej povahe činností vykonávaných zo strany zdravotných poisťovní v rámci tohto systému. Prvky hospodárskej súťaže a zameranie na zisk, ktoré sú prítomné v slovenskom systéme povinného zdravotného poistenia, by sa mali považovať skôr za prvky určené na sledovanie hlavného cieľa, ktorým je motivovať poisťovne na výkon činnosti v súlade so zásadami riadneho hospodárenia v záujme riadneho fungovania daného systému sociálneho zabezpečenia, teda za prvky takto zabezpečujúce dosiahnutie sociálnych a solidárnych cieľov systému (63).

| (96) | Komisia zastáva názor, že skutočnosť, že Ústavný súd Slovenskej republiky (pri posudzovaní možného porušenia práva podnikať zaručeného Ústavou Slovenskej republiky) označil slovenský systém povinného zdravotného poistenia za oblasť „zahrnutú do sféry hospodárskej súťaže“, neznamená, že sa v tomto systéme vykonávajú činnosti hospodárskej povahy v zmysle pravidiel štátnej pomoci. V skutočnosti bol v uvedenom prípade Ústavný súd Slovenskej republiky požiadaný, aby preskúmal, či legislatívny zákaz rozdeľovania zisku zdravotnými poisťovňami z roku 2007 bol v súlade s Ústavou Slovenskej republiky (porušenie vlastníckeho práva, práva na ochranu majetku a práva podnikať) a zlučiteľný s článkami 18, 49, 54 a 63 zmluvy – bez prihliadnutia na právne predpisy EÚ o hospodárskej súťaži a pravidlá štátnej pomoci. Ústavný súd Slovenskej republiky rozhodol, že tento zákaz porušoval Ústavu Slovenskej republiky, a preto neexistoval dôvod diskutovať o podstatných prvkoch pravidiel vnútorného trhu EÚ alebo rozhodnúť, či boli porušené. |
| --- | --- |

(96)

Komisia zastáva názor, že skutočnosť, že Ústavný súd Slovenskej republiky (pri posudzovaní možného porušenia práva podnikať zaručeného Ústavou Slovenskej republiky) označil slovenský systém povinného zdravotného poistenia za oblasť „zahrnutú do sféry hospodárskej súťaže“, neznamená, že sa v tomto systéme vykonávajú činnosti hospodárskej povahy v zmysle pravidiel štátnej pomoci. V skutočnosti bol v uvedenom prípade Ústavný súd Slovenskej republiky požiadaný, aby preskúmal, či legislatívny zákaz rozdeľovania zisku zdravotnými poisťovňami z roku 2007 bol v súlade s Ústavou Slovenskej republiky (porušenie vlastníckeho práva, práva na ochranu majetku a práva podnikať) a zlučiteľný s článkami 18, 49, 54 a 63 zmluvy – bez prihliadnutia na právne predpisy EÚ o hospodárskej súťaži a pravidlá štátnej pomoci. Ústavný súd Slovenskej republiky rozhodol, že tento zákaz porušoval Ústavu Slovenskej republiky, a preto neexistoval dôvod diskutovať o podstatných prvkoch pravidiel vnútorného trhu EÚ alebo rozhodnúť, či boli porušené.

| (97) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti, na osobitosti aktuálneho prípadu a prítomnosť a význam dôležitých ukazovateľov nemožno činnosť povinného zdravotného poistenia organizovanú a vykonávanú v Slovenskej republike považovať za hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(97)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti, na osobitosti aktuálneho prípadu a prítomnosť a význam dôležitých ukazovateľov nemožno činnosť povinného zdravotného poistenia organizovanú a vykonávanú v Slovenskej republike považovať za hospodársku činnosť.

| (98) | So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že SZP/VšZP, ako príjemcov sporných opatrení, nemožno považovať za podniky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a teda tieto opatrenia nemajú za následok poskytnutie štátnej pomoci v zmysle uvedeného ustanovenia. |
| --- | --- |

(98)

So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že SZP/VšZP, ako príjemcov sporných opatrení, nemožno považovať za podniky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a teda tieto opatrenia nemajú za následok poskytnutie štátnej pomoci v zmysle uvedeného ustanovenia.

| (99) | Preto neexistuje potreba skúmať ďalšie podmienky týkajúce sa existencie štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ani posudzovať zlučiteľnosť sporných opatrení. |
| --- | --- |

(99)

Preto neexistuje potreba skúmať ďalšie podmienky týkajúce sa existencie štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ani posudzovať zlučiteľnosť sporných opatrení.

8.   ZÁVER

| (100) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že sporné opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, |
| --- | --- |

(100)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že sporné opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Nasledujúce opatrenia poskytnuté Slovenskou republikou Spoločnej zdravotnej poisťovni a. s. (SZP) a/alebo Všeobecnej zdravotnej poisťovni a. s. (VšZP) nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy:

| a) | zvýšenie základného imania SZP od 28. novembra 2005 do 18. januára 2006 vo výške 450 mil. SKK; |
| --- | --- |

a)

zvýšenie základného imania SZP od 28. novembra 2005 do 18. januára 2006 vo výške 450 mil. SKK;

| b) | splatenie dlhu SZP spoločnosťou Veriteľ a. s. v rokoch 2003 až 2006; |
| --- | --- |

b)

splatenie dlhu SZP spoločnosťou Veriteľ a. s. v rokoch 2003 až 2006;

| c) | dotácia poskytnutá SZP ministerstvom zdravotníctva v roku 2006; |
| --- | --- |

c)

dotácia poskytnutá SZP ministerstvom zdravotníctva v roku 2006;

| d) | zvýšenie základného imania VšZP k 1. januáru 2010 vo výške 65,1 mil. EUR; |
| --- | --- |

d)

zvýšenie základného imania VšZP k 1. januáru 2010 vo výške 65,1 mil. EUR;

| e) | systém vyrovnávania rizík zriadený na základe časti 3 zákona č. 580/2004 Z. z. a |
| --- | --- |

e)

systém vyrovnávania rizík zriadený na základe časti 3 zákona č. 580/2004 Z. z. a

| f) | prevod poistných kmeňov zrušených zdravotných poisťovní, najmä Družstevnej zdravotnej poisťovne na VšZP a Európskej zdravotnej poisťovne na SZP. |
| --- | --- |

f)

prevod poistných kmeňov zrušených zdravotných poisťovní, najmä Družstevnej zdravotnej poisťovne na VšZP a Európskej zdravotnej poisťovne na SZP.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Slovenskej republike.

V Bruseli 15. októbra 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 278, 26.9.2013, s. 28.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Pozri tiež správu z roku 2004: Hlavačka, S., Wágner, R., Riesberg, A.: Health care systems in transition: Slovakia (Systémy zdravotníctva vo fáze prechodu: Slovensko) (zv. 6, č. 10, 2004), s. 36 a nasledujúce, ktorú vydalo Európske stredisko pre monitorovanie politík a systémov v oblasti zdravia (dostupné na adrese: http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0007/95938/E85396.pdf), najmä s. 99.

3

(4)  Podľa § 3 zákona č. 580/2004 Z. z. musí byť každá fyzická osoba, ktorá má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, verejne zdravotne poistená v rámci systému zdravotného poistenia. V zákone sú ustanovené výnimky, ale len pre osoby zdravotne poistené v iných štátoch. Uvedený § 3 vymedzuje takisto okruh osôb, ktoré musia byť verejne zdravotne poistené, aj keď nemajú trvalý pobyt na území Slovenskej republiky. V tomto rozhodnutí sa pojem „slovenský rezident“ vzťahuje podľa okolností na všetky kategórie osôb, ktoré musia byť verejne zdravotne poistené.

4

(5)  Pozri aj správu z roku 2011, Szalay, T, Pažitný, P, Szalayová, A, Frisová, S, Morvay, K, Petrovič, M a van Ginneken, E.: Slovakia: Health system review. Systémy zdravotníctva vo fáze prechodu (zv. 13, č. 2, 2011), ktorú vydalo Európske stredisko pre monitorovanie politík a systémov v oblasti zdravia (dostupné na adrese: http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/140593/e94972.pdf), s. 78.

5

(6)  Zákon č. 352/2005 Z. z., t. j. pre poistencov bez trvalého pobytu, ktorí na území Slovenska nie sú zamestnaní, a poistencov s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ale so zdravotným poistením v zahraničí. Podľa odpovede slovenských orgánov na rozhodnutie o začatí konania bola táto možnosť dobrovoľného poistenia zrušená zákonom č. 121/2010 Z. z. s účinnosťou od 1. mája 2010.

6

(7)  Uvedenými podmienkami sú: 1. povinné použitie zisku na tvorbu rezervného fondu najmenej do výšky 20 % splateného základného imania (rezervný fond sa môže použiť len na krytie straty) a 2. povinná tvorba technických rezerv na úhradu plánovanej zdravotnej starostlivosti pre poistencov zaradených do zoznamov čakateľov.

7

(8)  Porušenie 2008/4268, v rámci ktorého Európska komisia poslala slovenskej vláde formálnu výzvu podľa pravidiel vnútorného trhu, v ktorej sa uvádza, že zákaz neumožňujúci zdravotným poisťovniam voľne disponovať s akýmkoľvek ziskom dosiahnutým pri poskytovaní verejného zdravotného poistenia v Slovenskej republike podľa § 15 ods. 6 zákona č. 581/2004 Z. z. predstavuje neodôvodnené obmedzenie voľného pohybu kapitálu, ktorý sa zaručuje v článku 63 zmluvy.

8

(9)  Stály rozhodcovský súd nedávno odmietol právomoc v súvislosti so žalobou holandskej spoločnosti Achmea, vlastníka zdravotnej poisťovne Union, proti týmto plánom, pozri Achmea/Slovenská republika, vec PCA č. 2013-12, rozsudok z 24. mája 2014, dostupný na adrese: http://news.achmea.nl/achmea-discloses-awards-of-arbitration-tribunals/.

9

(10)  Pozri http://spectator.sme.sk/articles/view/54162/3/achmea_loses_against_slovakia.html.

10

(11)  Číselné údaje týkajúce sa rokov 2011 – 2013 poskytol sťažovateľ v pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania.

11

(12)  Pozri aj odsek 37 rozsudku Stáleho rozhodcovského súdu z 24. mája 2014 vo veci PCA č. 2013-12, Achmea/Slovenská republika (pozri poznámku pod čiarou č. 9).

12

(13)  Pozri odôvodnenia 23 a 24 rozhodnutia o začatí konania.

13

(14)  Povinnosť mať zdravotné poistenie je stanovená zákonom pre všetky vymedzené osoby (§ 3 zákona č. 580/2004 Z. z.). Všetci občania, ktorí majú v zmysle zákona túto povinnosť, sú podľa právnych predpisov povinní odvádzať príspevky na verejné zdravotné poistenie (§ 11 zákona č. 580/2004 Z. z.). Neodvádzanie uvedených príspevkov sa pokladá za trestný čin.

14

(15)  V článku 40 Ústavy Slovenskej republiky sa medzi ústavne zaručenými „základnými právami a slobodami“ stanovuje: „Každý má právo na ochranu zdravia. Na základe zdravotného poistenia majú občania právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť a na zdravotnícke pomôcky za podmienok, ktoré ustanoví zákon.“

15

(16)  Konkrétne v súvislosti so zmenami právnych predpisov prijatými v roku 2004 Slovenská republika splatila dlhy vo výške takmer 1 mld. EUR, ktoré vznikli v sektore zdravotníctva v predchádzajúcom období, a to vrátane dlhov zdravotných poisťovní v súkromnom vlastníctve (podľa informácií poskytnutých slovenskými orgánmi Komisii 9. júla 2010).

16

(17)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

17

(18)  Nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 zo 14. júna 1971 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov a ich rodiny, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 149, 5.7.1971, s. 2).

18

(19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1).

19

(20)  Pozri aj § 6 ods. 9 zákona č. 580/2004 Z. z.

20

(21)  Tretia časť zákona č. 580/2004 Z. z.

21

(22)  Pozri odôvodnenia 45 až 47.

22

(23)  Pozri zákon č. 577/2004 Z. z.

23

(24)  Napr. vzťah medzi poistencom a poskytovateľom zdravotného poistenia sa nevytvára na základe zmluvy, ale je stanovený zákonom (pozri § 4 zákona č. 580/2004 Z. z.). Dohľad nad zdravotnými poisťovňami a nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti takisto upravuje zákon.

24

(25)  Podrobnejší opis opatrení sa nachádza v rozhodnutí o začatí konania, odôvodnenia 44 až 72.

25

(26)  Pred 1. májom 2005 poisťovňa SZP ako verejnoprávna inštitúcia pôsobila ako poisťovňa so špecifickým a pomerne obmedzeným poistným kmeňom, pričom mala na rozdiel od ostatných poskytovateľov zdravotného poistenia záväzky voči svojim poistníkom, pokiaľ ide o krytie špecifickej preventívnej zdravotnej starostlivosti a špecifickej zdravotnej starostlivosti poskytovanej v súvislosti s pracovnými úrazmi a chorobami z povolania.

26

(27)  Spoločnosť Veriteľ a. s. bola založená na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 262 z 2. apríla 2003.

27

(28)  Pozri správu z roku 2011: Szalay, T.; Pažitný, P.; Szalayová, A.; Frisová, S.; Morvay, K.; Petrovič, M. a van Ginneken, E.: Slovakia: Health System Review. Health Systems in Transition (Slovensko: Revízia systému zdravotníctva. Systémy zdravotníctva vo fáze prechodu) (zv. 13, č. 2, 2011), ktorú vydalo Európske stredisko pre monitorovanie politík a systémov v oblasti zdravia (dostupné na adrese: http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/140593/e94972.pdf), s. 142.

28

(29)  Na porovnanie: podľa sťažovateľa boli dlhy predchodcov poisťovne Dôvera, ktoré boli spoločne väčšieho rozsahu ako dlhy poisťovne SZP, splatené len vo výške 27,25 mil. EUR.

29

(30)  Podľa sťažovateľa citácia zo správy o výsledkoch preverenia činnosti spoločnosti Veriteľ a. s. za celé obdobie jej existencie, Ministerstvo financií SR, september 2007.

30

(31)  Tretia časť zákona č. 580/2004 Z. z.

31

(32)  Ďalšie podrobnosti o systéme RES sú uvedené v odôvodneniach 60 až 67 rozhodnutia o začatí konania.

32

(33)  Vec T-347/09, Spolková republika Nemecko/Európska komisia, 12. september 2013, zatiaľ neuverejnené.

33

(34)  Vec C-280/00, Altmark, Zb. 2003, s. I-7747.

34

(35)  Predovšetkým spojené veci C-159/91 a C-160/91, Poucet a Pistre; vec C-218/00, Cisal a INAIL; spojené veci C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01, AOK Bundesverband.

35

(36)  Vyšetrovanie Protimonopolného úradu v súvislosti s navrhovaným zlúčením SZP s VšZP, dokončené 3. decembra 2009; pozri aj výročnú správu Protimonopolného úradu za rok 2009 dostupnú na adrese: http://www.antimon.gov.sk/data/att/958.pdf.

36

(37)  Pozri napríklad spojené veci C-180/98 až C-184/98, Pavlov a iní, Zb. 2000, s. I-6451, bod 74.

37

(38)  Vec 118/85, Komisia/Taliansko, Zb. 1987, s. 2599, bod 7; vec C-35/96, Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851, bod 36; spojené veci C-180/98 až C-184/98, Pavlov a iní, bod 75.

38

(39)  Spojené veci C-159/91 a C-160/91, Poucet a Pistre, Zb. 1993, s. I-637.

39

(40)  Pozri aj oznámenie Komisie z roku 2012 o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu („oznámenie z roku 2012 o službách všeobecného hospodárskeho záujmu“) (Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 5), bod 12.

40

(41)  Komisia zhrnula príslušnú judikatúru Súdneho dvora Európskej únie v oblasti uplatňovania týchto pravidiel na financovanie systémov sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti v oznámení Komisie z roku 2012 o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu („oznámenie z roku 2012 o službách všeobecného hospodárskeho záujmu“).

41

(42)  Spojené veci C-159/91 a C-160/91, Poucet a Pistre, Zb. 1993, s. I-637, bod 13.

42

(43)  Vec C-218/00, Cisal a INAIL, Zb. 2002, s. I-691, bod 45.

43

(44)  Spojené veci C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01, AOK Bundesverband, Zb. 2004, s. I-2493, body 47 až 55.

44

(45)  Spojené veci C-159/91 a C-160/91, Poucet a Pistre, už citované, body 15 – 18.

45

(46)  Vec C-218/00, Cisal a INAIL, už citované, bod 40.

46

(47)  Spojené veci C-159/91 a C-160/91, Poucet a Pistre, už citované, bod 14; vec C-218/00, Cisal a INAIL, už citované, body 43 – 48; spojené veci C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01, AOK Bundesverband, už citované, body 51 – 55.

47

(48)  Vec C-67/96, Albany, Zb. 1999, s. I-5751, body 80 – 87.

48

(49)  Vec C-244/94, FFSA a iní, už citované, body 9 a 17 – 20; vec C-67/96, Albany, už citované, body 81 – 85; pozri aj spojené veci C-115/97 až C-117/97, Brentjens, Zb. 1999, s. I-6025, body 81 – 85; vec C-219/97, Drijvende Bokken, Zb. 1999, s. I-6121, body 71 – 75 a spojené veci C-180/98 až C-184/98, Pavlov, už citované, body 114 a 115.

49

(50)  Spojené veci C-115/97 až C-117/97 Brentjens, už citované.

50

(51)  Spojené veci C-180/98 až C-184/98, Pavlov a iní, už citované.

51

(52)  Pozri napr. posúdenie významu vykonané Súdnym dvorom vo veci C-350/07, Kattner Stahlbau, Zb. 2009, s. I-1513, najmä body 33 – 68.

52

(53)  V tejto súvislosti treba poznamenať, že v nedávnom rozsudku (vec T-347/09, Nemecko/Komisia, rozsudok z 12. septembra 2013, zatiaľ neuverejnený), na ktorý sa vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania odvolával sťažovateľ poisťovňa Dôvera, bola len potvrdená skutočnosť, že aj neziskové organizácie môžu ponúkať tovary a služby na trhu (pozri tiež oznámenie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2012, bod 9 s odkazom na judikatúru). To však nič nemení na skutočnosti, že záver týkajúci sa hospodárskej alebo nehospodárskej povahy činnosti v danom prípade musí byť založený na prítomnosti a posúdení individuálneho významu každého z jednotlivých prvkov.

53

(54)  Pozri odôvodnenia 23 až 25.

54

(55)  Pozri odôvodnenia 26 až 29.

55

(56)  Pozri odôvodnenia 23 až 25.

56

(57)  Pozri odôvodnenie 32.

57

(58)  Znaky slovenského systému povinného zdravotného poistenia sú podobné nemeckému zákonnému systému verejného zdravotného poistenia, ktorý posudzoval Súdny dvor Európskej únie v spojených veciach C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01 AOK Bundesverband. Súdny dvor Európskej únie označil nemecký systém za nehospodársky a osobitne zdôraznil, že nemecké zdravotné poisťovne sú zo zákona povinné ponúkať svojim poistencom povinné plnenia, ktoré sú v zásade totožné, určuje ich štát a nezávisia od výšky odvodov poistencov, takže si zdravotné poisťovne navzájom nekonkurujú, pokiaľ ide o poskytovanie povinných zákonných plnení, a sú zapojené do systému vyrovnávania rizík (pozri body 52 až 54 tohto rozsudku).

58

(59)  Pozri aj vec C-350/07, Kattner Stahlbau, už citované, bod 53, a najmä stanovisko generálneho advokáta Mazáka v tejto veci (bod 59).

59

(60)  Komisia v tejto súvislosti pripomína, že ani skutočnosť, že medzi nemeckými zdravotnými poisťovňami vo veci AOK (spojené veci C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01 AOK Bundesverband) existovala akási cenová súťaž spočívajúca v určitom manévrovacom priestore, pokiaľ ide o sadzby príspevkov poistencov, nespochybňuje zistenie súdu, že poisťovne nevykonávali hospodársku činnosť. Zavedenie prvku hospodárskej súťaže v oblasti výšky príspevkov s cieľom motivovať zdravotné poisťovne na výkon ich činnosti v súlade so zásadami riadneho hospodárenia, teda čo najefektívnejšie a s čo najnižšími nákladmi, bolo podľa Súdneho dvora Európskej únie v záujme riadneho fungovania nemeckého systému sociálneho zabezpečenia. Podľa Súdneho dvora Európskej únie sledovanie tohto cieľa nijako nemení povahu činnosti zdravotných poisťovní (pozri bod 56 uvedeného rozsudku).

60

(61)  Pozri vec T-319/99, FENIN, Zb. 2003, s. II-357 (najmä bod 37).

61

(62)  Odôvodnenia 84 až 88.

62

(63)  Aj so zreteľom na hlavný cieľ reformy (týkajúci sa efektívnosti) uvedený v odôvodnení 13.

63

---

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/41

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/249

z 10. februára 2015

o predĺžení platnosti rozhodnutia 2006/502/ES, ktorým sa členské štáty vyzývajú prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa na trh uvádzali iba zapaľovače, ktoré sú zabezpečené proti použitiu deťmi, a zakázať uvádzanie zábavných zapaľovačov na trh

[oznámené pod číslom C(2015) 603]

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (1), a najmä na jej článok 13,

keďže:

| (1) | Rozhodnutím Komisie 2006/502/ES (2) sa od členských štátov vyžaduje prijatie opatrení s cieľom zabezpečiť, aby sa na trh uvádzali iba zapaľovače, ktoré sú zabezpečené proti použitiu deťmi, a zakázať uvádzanie zábavných zapaľovačov na trh. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Komisie 2006/502/ES (2) sa od členských štátov vyžaduje prijatie opatrení s cieľom zabezpečiť, aby sa na trh uvádzali iba zapaľovače, ktoré sú zabezpečené proti použitiu deťmi, a zakázať uvádzanie zábavných zapaľovačov na trh.

| (2) | Rozhodnutie 2006/502/ES bolo prijaté v súlade s ustanoveniami článku 13 smernice 2001/95/ES, ktorou sa obmedzuje platnosť uvedeného rozhodnutia na obdobie najviac jedného roka, ale povoľuje sa jeho predĺženie o ďalšie obdobia, pričom každé takéto obdobie nesmie trvať dlhšie ako jeden rok. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie 2006/502/ES bolo prijaté v súlade s ustanoveniami článku 13 smernice 2001/95/ES, ktorou sa obmedzuje platnosť uvedeného rozhodnutia na obdobie najviac jedného roka, ale povoľuje sa jeho predĺženie o ďalšie obdobia, pričom každé takéto obdobie nesmie trvať dlhšie ako jeden rok.

| (3) | Platnosť rozhodnutia 2006/502/ES bola prvýkrát o jednoročné obdobie predĺžená rozhodnutím Komisie 2007/231/ES (3) do 11. mája 2008, druhýkrát rozhodnutím Komisie 2008/322/ES (4) do 11. mája 2009, tretíkrát rozhodnutím Komisie 2009/298/ES (5) do 11. mája 2010, štvrtýkrát rozhodnutím Komisie 2010/157/EÚ (6) do 11. mája 2011, piatykrát rozhodnutím Komisie 2011/176/EÚ (7) do 11. mája 2012, šiestykrát vykonávacím rozhodnutím Komisie 2012/53/EÚ (8) do 11. mája 2013, siedmykrát vykonávacím rozhodnutím Komisie 2013/113/EÚ (9) do 11. mája 2014 a ôsmykrát vykonávacím rozhodnutím Komisie 2014/61/EÚ (10) do 11. mája 2015. |
| --- | --- |

(3)

Platnosť rozhodnutia 2006/502/ES bola prvýkrát o jednoročné obdobie predĺžená rozhodnutím Komisie 2007/231/ES (3) do 11. mája 2008, druhýkrát rozhodnutím Komisie 2008/322/ES (4) do 11. mája 2009, tretíkrát rozhodnutím Komisie 2009/298/ES (5) do 11. mája 2010, štvrtýkrát rozhodnutím Komisie 2010/157/EÚ (6) do 11. mája 2011, piatykrát rozhodnutím Komisie 2011/176/EÚ (7) do 11. mája 2012, šiestykrát vykonávacím rozhodnutím Komisie 2012/53/EÚ (8) do 11. mája 2013, siedmykrát vykonávacím rozhodnutím Komisie 2013/113/EÚ (9) do 11. mája 2014 a ôsmykrát vykonávacím rozhodnutím Komisie 2014/61/EÚ (10) do 11. mája 2015.

| (4) | Zapaľovače, ktoré nie sú zabezpečené proti použitiu deťmi, sa stále uvádzajú na trh. Ich výskyt by sa mal vo väčšej miere obmedziť vďaka sprísneným činnostiam dohľadu nad trhom, a to počnúc cieleným odberom vzoriek až po účinné reštriktívne opatrenia. |
| --- | --- |

(4)

Zapaľovače, ktoré nie sú zabezpečené proti použitiu deťmi, sa stále uvádzajú na trh. Ich výskyt by sa mal vo väčšej miere obmedziť vďaka sprísneným činnostiam dohľadu nad trhom, a to počnúc cieleným odberom vzoriek až po účinné reštriktívne opatrenia.

| (5) | Vzhľadom na to, že neexistujú iné uspokojivé spôsoby riešenia otázky bezpečnosti detí v súvislosti so zapaľovačmi, je potrebné predĺžiť platnosť rozhodnutia 2006/502/ES o ďalších 12 mesiacov. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na to, že neexistujú iné uspokojivé spôsoby riešenia otázky bezpečnosti detí v súvislosti so zapaľovačmi, je potrebné predĺžiť platnosť rozhodnutia 2006/502/ES o ďalších 12 mesiacov.

| (6) | Rozhodnutie 2006/502/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutie 2006/502/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru ustanoveného smernicou 2001/95/ES, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru ustanoveného smernicou 2001/95/ES,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V článku 6 rozhodnutia 2006/502/ES sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Toto rozhodnutie sa uplatňuje do 11. mája 2016.“

Článok 2

Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím najneskôr do 11. mája 2015 a uvedené opatrenia uverejnia. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 10. februára 2015

Za Komisiu

Věra JOUROVÁ

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 198, 20.7.2006, s. 41.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 99, 14.4.2007, s. 16.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 109, 19.4.2008, s. 40.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 81, 27.3.2009, s. 23.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 67, 17.3.2010, s. 9.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 76, 22.3.2011, s. 99.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 27, 31.1.2012, s. 24.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 61, 5.3.2013, s. 11.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 38, 7.2.2014, s. 43.

10

---

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/43

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/250

z 13. februára 2015,

ktorým sa menia prílohy I a II k rozhodnutiu 2004/558/ES, pokiaľ ide o status spolkových krajín Sasko, Sasko-Anhaltsko, Brandenbursko, Berlín, Meklenbursko-Západné Pomoransko v Nemecku bez výskytu infekčnej bovinnej rinotracheitídy

[oznámené pod číslom C(2015) 706]

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 64/432/EHS z 26. júna 1964 o zdravotných problémoch zvierat ovplyvňujúcich obchod s hovädzím dobytkom a ošípanými vo vnútri Spoločenstva (1), a najmä na jej článok 9 ods. 2 a článok 10 ods. 2,

keďže:

| (1) | Smernicou 64/432/EHS sa ustanovujú pravidlá obchodu s hovädzím dobytkom v rámci Únie. V článku 9 sa uvádza, že členský štát, ktorý má povinný národný program kontroly jednej z nákazlivých chorôb vymenovaných v časti II prílohy E k uvedenej smernici, môže svoj program predložiť Komisii na schválenie. Na uvedenom zozname sa nachádza aj infekčná bovinná rinotracheitída. Infekčnou bovinnou rinotracheitídou sa označujú najvýraznejšie klinické príznaky infekcie hovädzieho dobytka bovinným herpesvírusom typu 1 (BHV1). V článku 9 smernice 64/432/EHS sa zároveň vymedzujú dodatočné záruky, ktoré možno vyžadovať pri obchodovaní v rámci Únie. |
| --- | --- |

(1)

Smernicou 64/432/EHS sa ustanovujú pravidlá obchodu s hovädzím dobytkom v rámci Únie. V článku 9 sa uvádza, že členský štát, ktorý má povinný národný program kontroly jednej z nákazlivých chorôb vymenovaných v časti II prílohy E k uvedenej smernici, môže svoj program predložiť Komisii na schválenie. Na uvedenom zozname sa nachádza aj infekčná bovinná rinotracheitída. Infekčnou bovinnou rinotracheitídou sa označujú najvýraznejšie klinické príznaky infekcie hovädzieho dobytka bovinným herpesvírusom typu 1 (BHV1). V článku 9 smernice 64/432/EHS sa zároveň vymedzujú dodatočné záruky, ktoré možno vyžadovať pri obchodovaní v rámci Únie.

| (2) | V článku 10 smernice 64/432/EHS sa okrem toho stanovuje, že ak členský štát usúdi, že jeho územie alebo časť jeho územia je bez výskytu niektorej z chorôb vymenovaných v časti II prílohy E k uvedenej smernici, má na tieto účely predložiť Komisii vhodné podporné doklady. V uvedenom článku sa takisto vymedzujú dodatočné záruky, ktoré možno vyžadovať pri obchodovaní v rámci Únie. |
| --- | --- |

(2)

V článku 10 smernice 64/432/EHS sa okrem toho stanovuje, že ak členský štát usúdi, že jeho územie alebo časť jeho územia je bez výskytu niektorej z chorôb vymenovaných v časti II prílohy E k uvedenej smernici, má na tieto účely predložiť Komisii vhodné podporné doklady. V uvedenom článku sa takisto vymedzujú dodatočné záruky, ktoré možno vyžadovať pri obchodovaní v rámci Únie.

| (3) | Rozhodnutím Komisie 2004/558/ES (2) sa schvaľujú programy kontroly a eradikácie BHV1 predložené členskými štátmi vymenovanými v prílohe I k uvedenému rozhodnutiu pre regióny, ktoré sa uvádzajú v danej prílohe a na ktoré sa vzťahujú dodatočné záruky v súlade s článkom 9 smernice 64/432/EHS. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Komisie 2004/558/ES (2) sa schvaľujú programy kontroly a eradikácie BHV1 predložené členskými štátmi vymenovanými v prílohe I k uvedenému rozhodnutiu pre regióny, ktoré sa uvádzajú v danej prílohe a na ktoré sa vzťahujú dodatočné záruky v súlade s článkom 9 smernice 64/432/EHS.

| (4) | V prílohe II k rozhodnutiu 2004/558/ES sa okrem toho uvádza zoznam regiónov členských štátov, ktoré sa považujú za regióny bez výskytu BHV1 a na ktoré sa vzťahujú dodatočné záruky v súlade s článkom 10 smernice 64/432/EHS. |
| --- | --- |

(4)

V prílohe II k rozhodnutiu 2004/558/ES sa okrem toho uvádza zoznam regiónov členských štátov, ktoré sa považujú za regióny bez výskytu BHV1 a na ktoré sa vzťahujú dodatočné záruky v súlade s článkom 10 smernice 64/432/EHS.

| (5) | V zozname v prílohe I k rozhodnutiu 2004/558/ES sa v súčasnosti nachádzajú všetky regióny Nemecka s výnimkou spolkových krajín Bavorsko a Durínsko, Spolkové krajiny Bavorsko a Durínsko sú krajinami bez výskytu BHV1, a preto sa uvádzajú v zozname v prílohe II k danému rozhodnutiu. |
| --- | --- |

(5)

V zozname v prílohe I k rozhodnutiu 2004/558/ES sa v súčasnosti nachádzajú všetky regióny Nemecka s výnimkou spolkových krajín Bavorsko a Durínsko, Spolkové krajiny Bavorsko a Durínsko sú krajinami bez výskytu BHV1, a preto sa uvádzajú v zozname v prílohe II k danému rozhodnutiu.

| (6) | Nemecko teraz predložilo Komisii doklady podporujúce žiadosť o dodatočné záruky v súlade s článkom 10 smernice 64/432/EHS v prípade spolkových krajín Sasko, Sasko-Anhaltsko, Brandenbursko, Berlín a Mecklenbursko-Západné Pomoransko, aby sa uvedené krajiny považovali za krajiny bez výskytu BHV1. |
| --- | --- |

(6)

Nemecko teraz predložilo Komisii doklady podporujúce žiadosť o dodatočné záruky v súlade s článkom 10 smernice 64/432/EHS v prípade spolkových krajín Sasko, Sasko-Anhaltsko, Brandenbursko, Berlín a Mecklenbursko-Západné Pomoransko, aby sa uvedené krajiny považovali za krajiny bez výskytu BHV1.

| (7) | Z hodnotenia podporných dokladov predložených uvedeným členským štátom vyplýva, že spolkové krajiny Sasko, Sasko-Anhaltsko, Brandenbursko, Berlín a Mecklenbursko-Západné Pomoransko v Nemecku by sa už nemali uvádzať v zozname v prílohe I k rozhodnutiu 2004/558/ES. Namiesto toho by sa však mali zaradiť do zoznamu v prílohe II k uvedenému rozhodnutiu, pričom dodatočné záruky zavedené v súlade s článkom 10 smernice 64/432/EHS by sa mali vzťahovať aj na túto krajinu. Prílohy I a II k rozhodnutiu 2004/558/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(7)

Z hodnotenia podporných dokladov predložených uvedeným členským štátom vyplýva, že spolkové krajiny Sasko, Sasko-Anhaltsko, Brandenbursko, Berlín a Mecklenbursko-Západné Pomoransko v Nemecku by sa už nemali uvádzať v zozname v prílohe I k rozhodnutiu 2004/558/ES. Namiesto toho by sa však mali zaradiť do zoznamu v prílohe II k uvedenému rozhodnutiu, pričom dodatočné záruky zavedené v súlade s článkom 10 smernice 64/432/EHS by sa mali vzťahovať aj na túto krajinu. Prílohy I a II k rozhodnutiu 2004/558/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (8) | Rozhodnutie 2004/558/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutie 2004/558/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (9) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(9)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Prílohy I a II k rozhodnutiu 2004/558/ES sa nahrádzajú textom uvedeným v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 13. februára 2015

Za Komisiu

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  Rozhodnutie Komisie 2004/558/ES z 15. júla 2004 o zavedení smernice Rady 64/432/EHS týkajúcej sa dodatočných záruk v rámci Spoločenstva pri obchodovaní s hovädzími zvieratami vzhľadom na infekčnú bovinnú rinotracheitídu a schválenie programov na jej zničenie navrhnutých niektorými členskými štátmi (Ú. v. EÚ L 249, 23.7.2004, s. 20).

2

---

PRÍLOHA

PRÍLOHA I

| Členské štáty | Regióny členských štátov, na ktoré sa vzťahujú dodatočné záruky v súvislosti s infekčnou bovinnou rinotracheitídou v súlade s článkom 9 smernice 64/432/EHS |
| --- | --- |
| Belgicko | všetky regióny |
| Česká republika | všetky regióny |
| Nemecko | všetky regióny okrem spolkových krajín Bavorsko, Durínsko, Sasko, Sasko-Anhaltsko, Brandenbursko, Berlín, Meklenbursko-Západné Pomoransko |
| Taliansko | región Friuli-Venezia Giulia
  región Valle d'Aosta
  autonómna provincia Trento |

Členské štáty

Regióny členských štátov, na ktoré sa vzťahujú dodatočné záruky v súvislosti s infekčnou bovinnou rinotracheitídou v súlade s článkom 9 smernice 64/432/EHS

Belgicko

všetky regióny

Česká republika

všetky regióny

Nemecko

všetky regióny okrem spolkových krajín Bavorsko, Durínsko, Sasko, Sasko-Anhaltsko, Brandenbursko, Berlín, Meklenbursko-Západné Pomoransko

Taliansko

región Friuli-Venezia Giulia

región Valle d'Aosta

autonómna provincia Trento

PRÍLOHA II

| Členské štáty | Regióny členských štátov, na ktoré sa vzťahujú dodatočné záruky v súvislosti s infekčnou bovinnou rinotracheitídou v súlade s článkom 10 smernice 64/432/EHS |
| --- | --- |
| Dánsko | všetky regióny |
| Nemecko | spolkové krajiny Bavorsko, Durínsko, Sasko, Sasko-Anhaltsko, Brandenbursko, Berlín, Meklenbursko-Západné Pomoransko |
| Taliansko | autonómna provincia Trento |
| Rakúsko | všetky regióny |
| Fínsko | všetky regióny |
| Švédsko | všetky regióny |

Členské štáty

Regióny členských štátov, na ktoré sa vzťahujú dodatočné záruky v súvislosti s infekčnou bovinnou rinotracheitídou v súlade s článkom 10 smernice 64/432/EHS

Dánsko

všetky regióny

Nemecko

spolkové krajiny Bavorsko, Durínsko, Sasko, Sasko-Anhaltsko, Brandenbursko, Berlín, Meklenbursko-Západné Pomoransko

Taliansko

autonómna provincia Trento

Rakúsko

všetky regióny

Fínsko

všetky regióny

Švédsko

všetky regióny

---

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/46

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/251

z 13. februára 2015,

ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2014/709/EÚ o opatreniach na kontrolu zdravia zvierat v súvislosti s africkým morom ošípaných v určitých členských štátoch

[oznámené pod číslom C(2015) 710]

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 89/662/EHS z 11. decembra 1989 o veterinárnych kontrolách v obchode vnútri Spoločenstva s cieľom dobudovania vnútorného trhu (1), a najmä na jej článok 9 ods. 4,

so zreteľom na smernicu Rady 90/425/EHS z 26. júna 1990 týkajúcu sa veterinárnych a zootechnických kontrol uplatňovaných v obchode vnútri Spoločenstva s určitými živými zvieratami a výrobkami s ohľadom na vytvorenie vnútorného trhu (2), a najmä na jej článok 10 ods. 4,

so zreteľom na smernicu Rady 2002/99/ES zo 16. decembra 2002 ustanovujúcu pravidlá pre zdravie zvierat, ktorými sa riadi produkcia, spracovanie, distribúcia a uvádzanie produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu na trh (3), a najmä na jej článok 4 ods. 3,

keďže:

| (1) | Vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 2014/709/EÚ (4) sa stanovujú kontrolné opatrenia týkajúce sa zdravia zvierat v súvislosti s africkým morom ošípaných v určitých členských štátoch. V prílohe k uvedenému rozhodnutiu sa vymedzujú a uvádzajú určité oblasti daných členských štátov diferencované podľa úrovne rizika na základe epidemiologickej situácie. Tento zoznam zahŕňa určité oblasti Estónska, Talianska, Lotyšska, Litvy a Poľska. |
| --- | --- |

(1)

Vo vykonávacom rozhodnutí Komisie 2014/709/EÚ (4) sa stanovujú kontrolné opatrenia týkajúce sa zdravia zvierat v súvislosti s africkým morom ošípaných v určitých členských štátoch. V prílohe k uvedenému rozhodnutiu sa vymedzujú a uvádzajú určité oblasti daných členských štátov diferencované podľa úrovne rizika na základe epidemiologickej situácie. Tento zoznam zahŕňa určité oblasti Estónska, Talianska, Lotyšska, Litvy a Poľska.

| (2) | Článok 11 vykonávacieho rozhodnutia 2014/709/EÚ, v ktorom sa stanovuje zákaz odosielania čerstvého bravčového mäsa a určitých prípravkov z bravčového mäsa a výrobkov z bravčového mäsa z oblastí uvedených v prílohe do iných členských štátov a tretích krajín, by sa mal preskúmať s cieľom zvýšiť jeho súlad s výnimkami, ktoré sa vzťahujú na vývozy do tretích krajín. |
| --- | --- |

(2)

Článok 11 vykonávacieho rozhodnutia 2014/709/EÚ, v ktorom sa stanovuje zákaz odosielania čerstvého bravčového mäsa a určitých prípravkov z bravčového mäsa a výrobkov z bravčového mäsa z oblastí uvedených v prílohe do iných členských štátov a tretích krajín, by sa mal preskúmať s cieľom zvýšiť jeho súlad s výnimkami, ktoré sa vzťahujú na vývozy do tretích krajín.

| (3) | Od októbra 2014 bolo hlásených niekoľko prípadov afrického moru ošípaných u diviakov vyskytujúcich sa na hranici medzi Estónskom a Lotyšskom, v oboch členských štátoch v oblasti uvedenej v časti I prílohy k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/709/EÚ. Dva prípady boli hlásené v Litve z obcí Kaunas a Kupiškis. |
| --- | --- |

(3)

Od októbra 2014 bolo hlásených niekoľko prípadov afrického moru ošípaných u diviakov vyskytujúcich sa na hranici medzi Estónskom a Lotyšskom, v oboch členských štátoch v oblasti uvedenej v časti I prílohy k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/709/EÚ. Dva prípady boli hlásené v Litve z obcí Kaunas a Kupiškis.

| (4) | Pri posudzovaní rizika, ktoré predstavuje situácia v zdraví zvierat v Estónsku, Lotyšsku a Litve, by sa mal zvažovať vývoj súčasnej epidemiologickej situácie. S cieľom správne zacieliť kontrolné opatrenia týkajúce sa zdravia zvierat a zabrániť šíreniu afrického moru ošípaných, ako aj zabrániť akémukoľvek zbytočnému narušeniu obchodu v rámci Únie a vyhnúť sa neodôvodneným prekážkam obchodu zavedeným tretími krajinami by sa zoznam oblastí Únie, na ktoré sa vzťahujú kontrolné opatrenia týkajúce sa zdravia zvierat stanovené vo vykonávacom rozhodnutí 2014/709/EÚ, mal zmeniť v záujme zohľadnenia súčasnej situácie v zdraví zvierat, pokiaľ ide o situáciu s uvedenou chorobou v Estónsku, Lotyšsku a Litve. |
| --- | --- |

(4)

Pri posudzovaní rizika, ktoré predstavuje situácia v zdraví zvierat v Estónsku, Lotyšsku a Litve, by sa mal zvažovať vývoj súčasnej epidemiologickej situácie. S cieľom správne zacieliť kontrolné opatrenia týkajúce sa zdravia zvierat a zabrániť šíreniu afrického moru ošípaných, ako aj zabrániť akémukoľvek zbytočnému narušeniu obchodu v rámci Únie a vyhnúť sa neodôvodneným prekážkam obchodu zavedeným tretími krajinami by sa zoznam oblastí Únie, na ktoré sa vzťahujú kontrolné opatrenia týkajúce sa zdravia zvierat stanovené vo vykonávacom rozhodnutí 2014/709/EÚ, mal zmeniť v záujme zohľadnenia súčasnej situácie v zdraví zvierat, pokiaľ ide o situáciu s uvedenou chorobou v Estónsku, Lotyšsku a Litve.

| (5) | Je preto nevyhnutné zmeniť prílohu k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/709/EÚ a zahrnúť do časti II uvedenej prílohy príslušné oblasti Estónska, Lotyšska a Litvy. |
| --- | --- |

(5)

Je preto nevyhnutné zmeniť prílohu k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/709/EÚ a zahrnúť do časti II uvedenej prílohy príslušné oblasti Estónska, Lotyšska a Litvy.

| (6) | Vykonávacie rozhodnutie 2014/709/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(6)

Vykonávacie rozhodnutie 2014/709/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Vykonávacie rozhodnutie 2014/709/EÚ sa mení takto:

| 1. | V článku 11 sa odseky 2 a 3 nahrádzajú takto:
  „2.   Odchylne od odseku 1 môžu dotknuté členské štáty, ktorých oblasti sú uvedené v častiach II, III alebo IV prílohy, povoliť odosielanie čerstvého bravčového mäsa uvedeného v odseku 1 a prípravkov z bravčového mäsa a výrobkov z bravčového mäsa pozostávajúcich z takéhoto mäsa alebo obsahujúcich takéto mäso do iných členských štátov a tretích krajín za predpokladu, že takéto prípravky z bravčového mäsa a výrobky z bravčového mäsa boli získané z ošípaných, ktoré boli od narodenia držané v chovoch nachádzajúcich sa mimo oblastí uvedených v častiach II, III a IV prílohy, a ak sa čerstvé bravčové mäso, prípravky z bravčového mäsa a výrobky z bravčového mäsa vyrábajú, skladujú a spracúvajú v prevádzkarňach schválených v súlade s článkom 12.
  3.   Odchylne od odseku 1 môžu dotknuté členské štáty, ktorých oblasti sú uvedené v časti II prílohy, povoliť odosielanie čerstvého bravčového mäsa uvedeného v odseku 1 a prípravkov z bravčového mäsa a výrobkov z bravčového mäsa pozostávajúcich z takéhoto mäsa alebo obsahujúcich takéto mäso do iných členských štátov a tretích krajín za predpokladu, že takéto prípravky z bravčového mäsa a výrobky z bravčového mäsa boli získané z ošípaných, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 3 ods. 1 a ods. 2 alebo 3.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 11 sa odseky 2 a 3 nahrádzajú takto:

„2.   Odchylne od odseku 1 môžu dotknuté členské štáty, ktorých oblasti sú uvedené v častiach II, III alebo IV prílohy, povoliť odosielanie čerstvého bravčového mäsa uvedeného v odseku 1 a prípravkov z bravčového mäsa a výrobkov z bravčového mäsa pozostávajúcich z takéhoto mäsa alebo obsahujúcich takéto mäso do iných členských štátov a tretích krajín za predpokladu, že takéto prípravky z bravčového mäsa a výrobky z bravčového mäsa boli získané z ošípaných, ktoré boli od narodenia držané v chovoch nachádzajúcich sa mimo oblastí uvedených v častiach II, III a IV prílohy, a ak sa čerstvé bravčové mäso, prípravky z bravčového mäsa a výrobky z bravčového mäsa vyrábajú, skladujú a spracúvajú v prevádzkarňach schválených v súlade s článkom 12.

3.   Odchylne od odseku 1 môžu dotknuté členské štáty, ktorých oblasti sú uvedené v časti II prílohy, povoliť odosielanie čerstvého bravčového mäsa uvedeného v odseku 1 a prípravkov z bravčového mäsa a výrobkov z bravčového mäsa pozostávajúcich z takéhoto mäsa alebo obsahujúcich takéto mäso do iných členských štátov a tretích krajín za predpokladu, že takéto prípravky z bravčového mäsa a výrobky z bravčového mäsa boli získané z ošípaných, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 3 ods. 1 a ods. 2 alebo 3.“

| 2. | Príloha sa mení v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

2.

Príloha sa mení v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 13. februára 2015

Za Komisiu

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Ú. v. ES L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2014/709/EÚ z 9. októbra 2014 o opatreniach na kontrolu zdravia zvierat v súvislosti s africkým morom ošípaných v určitých členských štátoch a o zrušení vykonávacieho rozhodnutia 2014/178/EÚ (Ú. v. EÚ L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

---

PRÍLOHA

Príloha k vykonávaciemu rozhodnutiu 2014/709/EÚ sa mení takto:

| 1. | Časť I sa mení takto:






  a) | Položka týkajúca sa Estónska sa nahrádza takto:
  „1.   Estónsko

  Tieto oblasti v Estónsku:






  — | samosprávny kraj (maakond) Põlvamaa, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Časť I sa mení takto:

a)

Položka týkajúca sa Estónska sa nahrádza takto:

„1.   Estónsko

Tieto oblasti v Estónsku:

—

samosprávny kraj (maakond) Põlvamaa,

| — | obec (vald) Häädemeeste, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Häädemeeste,

| — | obec (vald) Kambja, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Kambja,

| — | obec (vald) Kasepää, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Kasepää,

| — | obec (vald) Kolga-Jaani, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Kolga-Jaani,

| — | obec (vald) Konguta, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Konguta,

| — | obec (vald) Kõo, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Kõo,

| — | obec (vald) Kõpu, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Kõpu,

| — | obec (vald) Laekvere, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Laekvere,

| — | obec (vald) Lasva, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Lasva,

| — | obec (vald) Meremäe, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Meremäe,

| — | obec (vald) Nõo, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Nõo,

| — | obec (vald) Paikuse, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Paikuse,

| — | obec (vald) Pärsti, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Pärsti,

| — | obec (vald) Puhja, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Puhja,

| — | obec (vald) Rägavere, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Rägavere,

| — | obec (vald) Rannu, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Rannu,

| — | obec (vald) Rõngu, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Rõngu,

| — | obec (vald) Saarde, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Saarde,

| — | obec (vald) Saare, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Saare,

| — | obec (vald) Saarepeedi, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Saarepeedi,

| — | obec (vald) Sõmeru, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Sõmeru,

| — | obec (vald) Surju, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Surju,

| — | obec (vald) Suure-Jaani, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Suure-Jaani,

| — | obec (vald) Tahkuranna, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Tahkuranna,

| — | obec (vald) Torma, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Torma,

| — | obec (vald) Vastseliina, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Vastseliina,

| — | obec (vald) Viiratsi, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Viiratsi,

| — | obec (vald) Vinni, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Vinni,

| — | obec (vald) Viru-Nigula, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Viru-Nigula,

| — | obec (vald) Võru, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Võru,

| — | mesto (linn) Võru, |
| --- | --- |

—

mesto (linn) Võru,

| — | mesto (linn) Kunda, |
| --- | --- |

—

mesto (linn) Kunda,

| — | mesto (linn) Viljandi.“ |
| --- | --- |

—

mesto (linn) Viljandi.“

| b) | Položka týkajúca sa Lotyšska sa nahrádza takto:
  „2.   Lotyšsko

  Tieto oblasti v Lotyšsku:






  — | oblasť (novads) Aizkraukles, |
| --- | --- | --- |

b)

Položka týkajúca sa Lotyšska sa nahrádza takto:

„2.   Lotyšsko

Tieto oblasti v Lotyšsku:

—

oblasť (novads) Aizkraukles,

| — | oblasť (novads) Alojas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Alojas,

| — | v oblasti (novads) Alūksnes tieto obce (pagasti): Ilzenes, Zeltiņu, Kalncempju, Annas, Malienas, Jaunannas, Mālupes a Liepnas, |
| --- | --- |

—

v oblasti (novads) Alūksnes tieto obce (pagasti): Ilzenes, Zeltiņu, Kalncempju, Annas, Malienas, Jaunannas, Mālupes a Liepnas,

| — | oblasť (novads) Amatas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Amatas,

| — | v oblasti (novads) Apes obec (pagasts) Virešu, |
| --- | --- |

—

v oblasti (novads) Apes obec (pagasts) Virešu,

| — | oblasť (novads) Baltinavas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Baltinavas,

| — | oblasť (novads) Balvu, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Balvu,

| — | oblasť (novads) Cēsu, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Cēsu,

| — | oblasť (novads) Gulbenes, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Gulbenes,

| — | oblasť (novads) Ikšķiles, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Ikšķiles,

| — | oblasť (novads) Inčukalna, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Inčukalna,

| — | oblasť (novads) Jaunjelgavas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Jaunjelgavas,

| — | oblasť (novads) Jaunpiepalgas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Jaunpiepalgas,

| — | oblasť (novads) Ķeguma, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Ķeguma,

| — | oblasť (novads) Kocēnu, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Kocēnu,

| — | oblasť (novads) Krimuldas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Krimuldas,

| — | oblasť (novads) Lielvārdes, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Lielvārdes,

| — | oblasť (novads) Līgatnes, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Līgatnes,

| — | oblasť (novads) Limbažu, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Limbažu,

| — | oblasť (novads) Mālpils, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Mālpils,

| — | oblasť (novads) Mazsalacas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Mazsalacas,

| — | oblasť (novads) Neretas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Neretas,

| — | oblasť (novads) Ogres, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Ogres,

| — | oblasť (novads) Pārgaujas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Pārgaujas,

| — | oblasť (novads) Priekuļu, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Priekuļu,

| — | oblasť (novads) Raunas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Raunas,

| — | oblasť (novads) Ropažu, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Ropažu,

| — | oblasť (novads) Rugāju, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Rugāju,

| — | oblasť (novads) Salacgrīvas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Salacgrīvas,

| — | oblasť (novads) Salas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Salas,

| — | oblasť (novads) Sējas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Sējas,

| — | oblasť (novads) Siguldas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Siguldas,

| — | oblasť (novads) Skrīveru, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Skrīveru,

| — | oblasť (novads) Smiltenes, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Smiltenes,

| — | oblasť (novads) Vecpiebalgas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Vecpiebalgas,

| — | oblasť (novads) Vecumnieku, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Vecumnieku,

| — | oblasť (novads) Viesītes, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Viesītes,

| — | oblasť (novads) Viļakas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Viļakas,

| — | republikové mesto (republikas pilsēta) Valmiera.“ |
| --- | --- |

—

republikové mesto (republikas pilsēta) Valmiera.“

| c) | Položka týkajúca sa Litvy sa nahrádza takto:
  „3.   Litva

  Tieto oblasti v Litve:






  — | v Kėdainiai rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Josvainių, Pernaravos, Krakių, Kėdainių miesto, Dotnuvos, Gudžiūnų a Surviliškio, |
| --- | --- | --- |

c)

Položka týkajúca sa Litvy sa nahrádza takto:

„3.   Litva

Tieto oblasti v Litve:

—

v Kėdainiai rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Josvainių, Pernaravos, Krakių, Kėdainių miesto, Dotnuvos, Gudžiūnų a Surviliškio,

| — | v Panevežys rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Krekenavos, Upytės, Velžio, Miežiškių, Karsakiškio, Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio a Smilgių, |
| --- | --- |

—

v Panevežys rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Krekenavos, Upytės, Velžio, Miežiškių, Karsakiškio, Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio a Smilgių,

| — | v Radviliškis rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Skėmių a Sidabravo, |
| --- | --- |

—

v Radviliškis rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Skėmių a Sidabravo,

| — | Kaunas miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaunas miesto savivaldybė,

| — | Panevežys miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevežys miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė,

| — | Kaunas rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė,

| — | Pasvalys rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalys rajono savivaldybė,

| — | Prienai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienai rajono savivaldybė,

| — | Birštonas savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštonas savivaldybė,

| — | Kalvarija savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarija savivaldybė,

| — | Kazlu Ruda savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlu Ruda savivaldybė,

| — | Marijampole savivaldybė.“ |
| --- | --- |

—

Marijampole savivaldybė.“

| 2. | Časť II sa mení takto:






  a) | Položka týkajúca sa Estónska sa nahrádza takto:
  „1.   Estónsko

  Tieto oblasti v Estónsku:






  — | samosprávny kraj (maakond) Ida-Virumaa, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Časť II sa mení takto:

a)

Položka týkajúca sa Estónska sa nahrádza takto:

„1.   Estónsko

Tieto oblasti v Estónsku:

—

samosprávny kraj (maakond) Ida-Virumaa,

| — | samosprávny kraj (maakond) Valgamaa, |
| --- | --- |

—

samosprávny kraj (maakond) Valgamaa,

| — | obec (vald) Abja, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Abja,

| — | obec (vald) Halliste, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Halliste,

| — | obec (vald) Karksi, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Karksi,

| — | obec (vald) Paistu, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Paistu,

| — | obec (vald) Tarvastu. |
| --- | --- |

—

obec (vald) Tarvastu.

| — | obec (vald) Antsla, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Antsla,

| — | obec (vald) Mõniste, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Mõniste,

| — | obec (vald) Varstu, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Varstu,

| — | obec (vald) Rõuge, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Rõuge,

| — | obec (vald) Sõmerpalu, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Sõmerpalu,

| — | obec (vald) Haanja, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Haanja,

| — | obec (vald) Misso, |
| --- | --- |

—

obec (vald) Misso,

| — | obec (vald) Urvaste.“ |
| --- | --- |

—

obec (vald) Urvaste.“

| b) | Položka týkajúca sa Lotyšska sa nahrádza takto:
  „2.   Lotyšsko

  Tieto oblasti v Lotyšsku:






  — | oblasť (novads) Aknīstes, |
| --- | --- | --- |

b)

Položka týkajúca sa Lotyšska sa nahrádza takto:

„2.   Lotyšsko

Tieto oblasti v Lotyšsku:

—

oblasť (novads) Aknīstes,

| — | v oblasti (novads) Alūksnes tieto obce (pagasti): Veclaicenes, Jaunlaicenes, Ziemeru, Alsviķu, Mārkalnes, Jaunalūksnes a Pededzes, |
| --- | --- |

—

v oblasti (novads) Alūksnes tieto obce (pagasti): Veclaicenes, Jaunlaicenes, Ziemeru, Alsviķu, Mārkalnes, Jaunalūksnes a Pededzes,

| — | v oblasti (novads) Apes tieto obce (pagasti): Gaujienas, Trapenes a Apes, |
| --- | --- |

—

v oblasti (novads) Apes tieto obce (pagasti): Gaujienas, Trapenes a Apes,

| — | oblasť (novads) Cesvaines, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Cesvaines,

| — | oblasť (novads) Ērgļu, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Ērgļu,

| — | oblasť (novads) Ilūkstes, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Ilūkstes,

| — | republikové mesto (republikas pilsēta) Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikové mesto (republikas pilsēta) Jēkabpils,

| — | oblasť (novads) Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Jēkabpils,

| — | oblasť (novads) Kokneses, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Kokneses,

| — | oblasť (novads) Krustpils, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Krustpils,

| — | oblasť (novads) Līvānu, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Līvānu,

| — | oblasť (novads) Lubānas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Lubānas,

| — | oblasť (novads) Madonas, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Madonas,

| — | oblasť (novads) Pļaviņu, |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Pļaviņu,

| — | oblasť (novads) Varakļānu.“ |
| --- | --- |

—

oblasť (novads) Varakļānu.“

| c) | Položka týkajúca sa Litvy sa nahrádza takto:
  „3.   Litva

  Tieto oblasti v Litve:






  — | v Anykščiai rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis, Troškūnai, Viešintos a časť obce Svėdasai južne od cesty č. 118, |
| --- | --- | --- |

c)

Položka týkajúca sa Litvy sa nahrádza takto:

„3.   Litva

Tieto oblasti v Litve:

—

v Anykščiai rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis, Troškūnai, Viešintos a časť obce Svėdasai južne od cesty č. 118,

| — | v Kedainiai rajono savivaldybe tieto obce (seniūnija): Pelėdnagių, Vilainių, Truskavos a Šėtos, |
| --- | --- |

—

v Kedainiai rajono savivaldybe tieto obce (seniūnija): Pelėdnagių, Vilainių, Truskavos a Šėtos,

| — | v Kupiškis rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Alizava, Kupiškis, Noriūnai a Subačius, |
| --- | --- |

—

v Kupiškis rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Alizava, Kupiškis, Noriūnai a Subačius,

| — | v Panevėžys rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Ramygalos, Vadoklių a Raguvos, |
| --- | --- |

—

v Panevėžys rajono savivaldybė tieto obce (seniūnija): Ramygalos, Vadoklių a Raguvos,

| — | Alytus apskritis, |
| --- | --- |

—

Alytus apskritis,

| — | Vilnius miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilnius miesto savivaldybė,

| — | Biržai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržai rajono savivaldybė,

| — | Jonava rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė,

| — | Šalcininkai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalcininkai rajono savivaldybė,

| — | Širvintos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintos rajono savivaldybė,

| — | Trakai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakai rajono savivaldybė,

| — | Ukmerge rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmerge rajono savivaldybė,

| — | Vilnius rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilnius rajono savivaldybė,

| — | Elektrenai savivaldybė.“ |
| --- | --- |

—

Elektrenai savivaldybė.“

---

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/52

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/252

z 13. februára 2015,

ktorým sa mení príloha II k rozhodnutiu 2007/777/ES, pokiaľ ide o zápis týkajúci sa Spojených štátov v zozname tretích krajín alebo ich častí, z ktorých je povolený dovoz mäsových výrobkov a opracovaných žalúdkov, mechúrov a čriev do Únie v súvislosti s vysokopatogénnou aviárnou influenzou

[oznámené pod číslom C(2015) 714]

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2002/99/ES zo 16. decembra 2002 ustanovujúcu pravidlá pre zdravie zvierat, ktorými sa riadi produkcia, spracovanie, distribúcia a uvádzanie produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu na trh (1), a najmä na úvodnú vetu jej článku 8, článok 8 ods. 1 prvý pododsek, článok 8 ods. 4 a článok 9 ods. 4 písm. c),

keďže:

| (1) | Rozhodnutím Komisie 2007/777/ES (2) sa stanovujú predpisy v oblasti zdravia zvierat a verejného zdravia vzťahujúce sa na dovoz zásielok mäsových výrobkov a opracovaných žalúdkov, mechúrov a čriev (ďalej len „komodity“) do Únie, ich prepravu cez Úniu a skladovanie v Únii. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Komisie 2007/777/ES (2) sa stanovujú predpisy v oblasti zdravia zvierat a verejného zdravia vzťahujúce sa na dovoz zásielok mäsových výrobkov a opracovaných žalúdkov, mechúrov a čriev (ďalej len „komodity“) do Únie, ich prepravu cez Úniu a skladovanie v Únii.

| (2) | V časti 1 prílohy II k rozhodnutiu 2007/777/ES sa uvádzajú oblasti tretích krajín, v prípade ktorých je obmedzený dovoz uvedených komodít do Únie z dôvodov týkajúcich sa zdravia zvierat a v prípade ktorých sa uplatňuje regionalizácia. V časti 2 tejto prílohy sa stanovuje zoznam tretích krajín alebo ich častí, z ktorých je povolený dovoz uvedených komodít do Únie za predpokladu, že komodity boli opracované príslušným spôsobom, ako je uvedené v časti 4 uvedenej prílohy. |
| --- | --- |

(2)

V časti 1 prílohy II k rozhodnutiu 2007/777/ES sa uvádzajú oblasti tretích krajín, v prípade ktorých je obmedzený dovoz uvedených komodít do Únie z dôvodov týkajúcich sa zdravia zvierat a v prípade ktorých sa uplatňuje regionalizácia. V časti 2 tejto prílohy sa stanovuje zoznam tretích krajín alebo ich častí, z ktorých je povolený dovoz uvedených komodít do Únie za predpokladu, že komodity boli opracované príslušným spôsobom, ako je uvedené v časti 4 uvedenej prílohy.

| (3) | Spojené štáty sú uvedené v časti 2 prílohy II k rozhodnutiu 2007/777/ES ako krajina, z ktorej je povolený okrem iného vstup komodít získaných z hydiny, pernatej zveri z farmových chovov (okrem vtákov nadradu bežce), vtákov nadradu bežce z farmových chovov a voľne žijúcej pernatej zveri, ktoré boli opracované nešpecifickým spôsobom, do Únie, ako je uvedené v časti 4 uvedenej prílohy („opracovanie A“) pod podmienkou, že mäso, z ktorého výrobky boli vyrobené, je v súlade s požiadavkami na zdravie zvierat vzťahujúcimi sa na čerstvé mäso vrátane jeho pôvodu v tretej krajine alebo jej častiach, ktoré sú bez výskytu vysokopatogénnej aviárnej influenzy (ďalej len „HPAI“), ako je uvedené vo vzorovom osvedčení v prílohe III k rozhodnutiu 2007/777/ES. |
| --- | --- |

(3)

Spojené štáty sú uvedené v časti 2 prílohy II k rozhodnutiu 2007/777/ES ako krajina, z ktorej je povolený okrem iného vstup komodít získaných z hydiny, pernatej zveri z farmových chovov (okrem vtákov nadradu bežce), vtákov nadradu bežce z farmových chovov a voľne žijúcej pernatej zveri, ktoré boli opracované nešpecifickým spôsobom, do Únie, ako je uvedené v časti 4 uvedenej prílohy („opracovanie A“) pod podmienkou, že mäso, z ktorého výrobky boli vyrobené, je v súlade s požiadavkami na zdravie zvierat vzťahujúcimi sa na čerstvé mäso vrátane jeho pôvodu v tretej krajine alebo jej častiach, ktoré sú bez výskytu vysokopatogénnej aviárnej influenzy (ďalej len „HPAI“), ako je uvedené vo vzorovom osvedčení v prílohe III k rozhodnutiu 2007/777/ES.

| (4) | V dohode medzi Úniou a Spojenými štátmi (3) sa stanovuje rýchle vzájomné uznávanie regionalizačných opatrení v prípade výskytu ohniska choroby v Únii alebo v Spojených štátoch (ďalej len „dohoda“). |
| --- | --- |

(4)

V dohode medzi Úniou a Spojenými štátmi (3) sa stanovuje rýchle vzájomné uznávanie regionalizačných opatrení v prípade výskytu ohniska choroby v Únii alebo v Spojených štátoch (ďalej len „dohoda“).

| (5) | Ohniská HPAI podtypu H5N8 boli potvrdené v chovoch hydiny v Douglas County v štáte Oregon a ohniská HPAI podtypu H5N2 v štáte Washington v Spojených štátoch. |
| --- | --- |

(5)

Ohniská HPAI podtypu H5N8 boli potvrdené v chovoch hydiny v Douglas County v štáte Oregon a ohniská HPAI podtypu H5N2 v štáte Washington v Spojených štátoch.

| (6) | Vzhľadom na súčasnú epidemiologickú situáciu v súvislosti s HPAI v Spojených štátoch nie je opracovanie A dostatočné na elimináciu rizík týkajúcich sa zdravia zvierat, ktoré sú spojené s dovozom komodít získaných z hydiny, pernatej zveri z farmových chovov (okrem vtákov nadradu bežce), vtákov nadradu bežce z farmových chovov a voľne žijúcej pernatej zveri z Douglas County v štáte Oregon a z celého štátu Washington. Aby sa zabránilo zavlečeniu vírusu HPAI do Únie, uvedené výrobky by mali prejsť aspoň „opracovaním D“ podľa časti 4 prílohy II k rozhodnutiu 2007/777/ES (ďalej len „opracovanie D“). |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na súčasnú epidemiologickú situáciu v súvislosti s HPAI v Spojených štátoch nie je opracovanie A dostatočné na elimináciu rizík týkajúcich sa zdravia zvierat, ktoré sú spojené s dovozom komodít získaných z hydiny, pernatej zveri z farmových chovov (okrem vtákov nadradu bežce), vtákov nadradu bežce z farmových chovov a voľne žijúcej pernatej zveri z Douglas County v štáte Oregon a z celého štátu Washington. Aby sa zabránilo zavlečeniu vírusu HPAI do Únie, uvedené výrobky by mali prejsť aspoň „opracovaním D“ podľa časti 4 prílohy II k rozhodnutiu 2007/777/ES (ďalej len „opracovanie D“).

| (7) | Spojené štáty predložili informácie o epidemiologickej situácii na svojom území a o opatreniach prijatých na zabránenie ďalšieho šírenia HPAI, ktoré Komisia vyhodnotila. Na základe uvedeného hodnotenia, ako aj záväzkov stanovených v dohode a záruk, ktoré poskytli Spojené štáty, možno konštatovať, že požiadavka na opracovanie D by mala byť dostatočná na vylúčenie rizík spojených s dovozom komodít získaných z mäsa hydiny, pernatej zveri z farmových chovov (okrem vtákov nadradu bežce), vtákov nadradu bežce z farmových chovov a voľne žijúcej pernatej zveri do Únie z Douglas County v štáte Oregon a z celého štátu Washington, na ktoré veterinárne orgány Spojených štátov uložili obmedzenia v dôsledku výskytu ohnísk HPAI. Časti 1 a 2 prílohy II k rozhodnutiu 2007/777/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(7)

Spojené štáty predložili informácie o epidemiologickej situácii na svojom území a o opatreniach prijatých na zabránenie ďalšieho šírenia HPAI, ktoré Komisia vyhodnotila. Na základe uvedeného hodnotenia, ako aj záväzkov stanovených v dohode a záruk, ktoré poskytli Spojené štáty, možno konštatovať, že požiadavka na opracovanie D by mala byť dostatočná na vylúčenie rizík spojených s dovozom komodít získaných z mäsa hydiny, pernatej zveri z farmových chovov (okrem vtákov nadradu bežce), vtákov nadradu bežce z farmových chovov a voľne žijúcej pernatej zveri do Únie z Douglas County v štáte Oregon a z celého štátu Washington, na ktoré veterinárne orgány Spojených štátov uložili obmedzenia v dôsledku výskytu ohnísk HPAI. Časti 1 a 2 prílohy II k rozhodnutiu 2007/777/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (8) | Rozhodnutie 2007/777/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutie 2007/777/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (9) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(9)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Príloha II k rozhodnutiu 2007/777/ES sa mení v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 13. februára 2015

Za Komisiu

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Rozhodnutie Komisie 2007/777/ES z 29. novembra 2007, ktorým sa ustanovujú veterinárne a zdravotné podmienky a vzorové osvedčenia na dovoz určitých mäsových výrobkov a opracovaných žalúdkov, mechúrov a čriev z tretích krajín určených na ľudskú spotrebu a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/432/ES (Ú. v. EÚ L 312, 30.11.2007, s. 49).

2

(3)  Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a vládou Spojených štátov amerických o sanitárnych opatreniach na ochranu zdravia ľudí a zvierat pri obchodovaní so živými zvieratami a živočíšnymi produktmi, schválená v mene Európskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 98/258/ES (Ú. v. ES L 118, 21.4.1998, s. 1).

3

---

PRÍLOHA

Príloha II k rozhodnutiu 2007/777/ES sa mení takto:

| 1. | V časti 1 sa táto položka týkajúca sa Spojených štátov vkladá medzi položku týkajúcu sa Ruska a položku týkajúcu sa Južnej Afriky:








  „Spojené štáty | US | 01/2014 | Celá krajina |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| US-1 | 01/2014 | Oblasť Spojených štátov, s výnimkou územia US-2 |
| US-2 | 01/2014 | Oblasť Spojených štátov zodpovedajúca Douglas County v štáte Oregon a celému územiu štátu Washington“ |

1.

V časti 1 sa táto položka týkajúca sa Spojených štátov vkladá medzi položku týkajúcu sa Ruska a položku týkajúcu sa Južnej Afriky:

„Spojené štáty

US

01/2014

Celá krajina

US-1

01/2014

Oblasť Spojených štátov, s výnimkou územia US-2

US-2

01/2014

Oblasť Spojených štátov zodpovedajúca Douglas County v štáte Oregon a celému územiu štátu Washington“

| 2. | V časti 2 sa položka týkajúca sa Spojených štátov nahrádza takto:



















  „US | Spojené štáty US | A | A | A | A | XXX | XXX | A | A | A | XXX | A | XXX | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spojené štáty US-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | XXX | A | A | XXX |
| Spojené štáty US-2 | A | A | A | A | D | D | A | A | A | XXX | A | D | XXX“ |

2.

V časti 2 sa položka týkajúca sa Spojených štátov nahrádza takto:

„US

Spojené štáty US

A

A

A

A

XXX

XXX

A

A

A

XXX

A

XXX

XXX

Spojené štáty US-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

XXX

Spojené štáty US-2

A

A

A

A

D

D

A

A

A

XXX

A

D

XXX“

---

| 17.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 41/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 41/55

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/253

zo 16. februára 2015,

ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa odberu vzoriek a predkladania správ podľa smernice Rady 1999/32/ES, pokiaľ ide o obsah síry v lodných palivách

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999 o znížení obsahu síry v niektorých kvapalných palivách, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 93/12/EHS (1), a najmä na jej článok 6 ods. 1b a článok 7 ods. 1a,

keďže:

| (1) | Ak sa majú dosiahnuť predpokladané prínosy smernice 1999/32/ES pre zdravie a životné prostredie vyplývajúce zo zníženia emisií oxidu siričitého z lodnej dopravy, podporiť spravodlivá hospodárska súťaž a posilniť udržateľnosť námornej dopravy, musí mať jej nákladovo efektívne a jednotné vykonávanie a presadzovanie vysokú prioritu. |
| --- | --- |

(1)

Ak sa majú dosiahnuť predpokladané prínosy smernice 1999/32/ES pre zdravie a životné prostredie vyplývajúce zo zníženia emisií oxidu siričitého z lodnej dopravy, podporiť spravodlivá hospodárska súťaž a posilniť udržateľnosť námornej dopravy, musí mať jej nákladovo efektívne a jednotné vykonávanie a presadzovanie vysokú prioritu.

| (2) | Na účinné vykonávanie článkov 3a, 4a a 4b smernice 1999/32/ES je nevyhnutné, aby členské štáty zabezpečili dostatočne častý a presný odber vzoriek lodných palív dodávaných na lode alebo používaných na palube lodí vrátane kontrol lodných denníkov a dodacích listov pre nádrž lode. |
| --- | --- |

(2)

Na účinné vykonávanie článkov 3a, 4a a 4b smernice 1999/32/ES je nevyhnutné, aby členské štáty zabezpečili dostatočne častý a presný odber vzoriek lodných palív dodávaných na lode alebo používaných na palube lodí vrátane kontrol lodných denníkov a dodacích listov pre nádrž lode.

| (3) | V článku 6 ods. 1 smernice 1999/32/ES sa od členských štátov vyžaduje prijať všetky potrebné opatrenia na to, aby sa pomocou odberu vzoriek overil obsah síry v lodnom palive používanom na spaľovanie na palube plavidiel, kým sú v príslušných morských oblastiach a prístavoch. V tejto súvislosti by sa odber vzoriek mal vykladať extenzívne tak, aby zahŕňal všetky metódy overovania súladu uvedené v článku 6 ods. 1a písm. a), b) a c) uvedenej smernice. |
| --- | --- |

(3)

V článku 6 ods. 1 smernice 1999/32/ES sa od členských štátov vyžaduje prijať všetky potrebné opatrenia na to, aby sa pomocou odberu vzoriek overil obsah síry v lodnom palive používanom na spaľovanie na palube plavidiel, kým sú v príslušných morských oblastiach a prístavoch. V tejto súvislosti by sa odber vzoriek mal vykladať extenzívne tak, aby zahŕňal všetky metódy overovania súladu uvedené v článku 6 ods. 1a písm. a), b) a c) uvedenej smernice.

| (4) | Fyzický odber vzoriek lodného paliva na účely overenia súladu by sa mal vykonávať buď prostredníctvom získania a analýzy náhodnej vzorky paliva z lodného palivového systému, alebo prostredníctvom analýzy príslušných vzoriek paliva z nádrže zapečatených na palube. |
| --- | --- |

(4)

Fyzický odber vzoriek lodného paliva na účely overenia súladu by sa mal vykonávať buď prostredníctvom získania a analýzy náhodnej vzorky paliva z lodného palivového systému, alebo prostredníctvom analýzy príslušných vzoriek paliva z nádrže zapečatených na palube.

| (5) | Frekvencia odberu vzoriek by sa mala určiť na základe počtu jednotlivých lodí, ktoré zastavia v členskom štáte, overenia lodnej dokumentácie, používania alternatívnych technológií výberu, ktorými sa zaistí spravodlivé rozdelenie záťaže medzi členskými štátmi a nákladová efektívnosť, ako aj na základe konkrétnych upozornení na jednotlivé lode. |
| --- | --- |

(5)

Frekvencia odberu vzoriek by sa mala určiť na základe počtu jednotlivých lodí, ktoré zastavia v členskom štáte, overenia lodnej dokumentácie, používania alternatívnych technológií výberu, ktorými sa zaistí spravodlivé rozdelenie záťaže medzi členskými štátmi a nákladová efektívnosť, ako aj na základe konkrétnych upozornení na jednotlivé lode.

| (6) | Odber vzoriek lodných palív počas ich dodávania na lode by mal byť zameraný na dodávateľov lodných palív, pri ktorých sa opakovane zistilo, že nedodržiavajú špecifikácie uvedené na dodacom liste pre nádrž lode, pričom by sa mal brať do úvahy objem lodných palív, ktoré dodávateľ predáva. |
| --- | --- |

(6)

Odber vzoriek lodných palív počas ich dodávania na lode by mal byť zameraný na dodávateľov lodných palív, pri ktorých sa opakovane zistilo, že nedodržiavajú špecifikácie uvedené na dodacom liste pre nádrž lode, pričom by sa mal brať do úvahy objem lodných palív, ktoré dodávateľ predáva.

| (7) | Aby sa smernica 1999/32/ES vykonávala nákladovo efektívnym spôsobom, členské štáty by sa mali nabádať k dodržiavaniu frekvencie odberu vzoriek prostredníctvom výberu lodí na overenie súladu paliva na základe vnútroštátnych mechanizmov výberu opierajúcich sa o posudzovanie rizík alebo využívania inovačných technológií overovania súladu a k zdieľaniu zhromaždených údajov s ostatnými členskými štátmi. |
| --- | --- |

(7)

Aby sa smernica 1999/32/ES vykonávala nákladovo efektívnym spôsobom, členské štáty by sa mali nabádať k dodržiavaniu frekvencie odberu vzoriek prostredníctvom výberu lodí na overenie súladu paliva na základe vnútroštátnych mechanizmov výberu opierajúcich sa o posudzovanie rizík alebo využívania inovačných technológií overovania súladu a k zdieľaniu zhromaždených údajov s ostatnými členskými štátmi.

| (8) | Osobitný informačný systém Únie vyvinutý a prevádzkovaný Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou, ktorý majú členské štáty k dispozícii od 1. januára 2015, má slúžiť ako platforma na zaznamenávanie a výmenu informácií o výsledkoch jednotlivých overení súladu podľa smernice 1999/32/ES. Členské štáty by sa mali podporovať v používaní systému, ktorý môže významne prispieť k racionalizácii a optimalizácii posudzovania zhody s požiadavkami uvedenej smernice. |
| --- | --- |

(8)

Osobitný informačný systém Únie vyvinutý a prevádzkovaný Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou, ktorý majú členské štáty k dispozícii od 1. januára 2015, má slúžiť ako platforma na zaznamenávanie a výmenu informácií o výsledkoch jednotlivých overení súladu podľa smernice 1999/32/ES. Členské štáty by sa mali podporovať v používaní systému, ktorý môže významne prispieť k racionalizácii a optimalizácii posudzovania zhody s požiadavkami uvedenej smernice.

| (9) | Aby sa na členské štáty, ktoré nemajú pobrežné pásmo, na lode plaviace sa pod ich vlajkou alebo na ich dodávateľov lodných palív nekládlo neprimerané administratívne zaťaženie, niektoré ustanovenia by sa na tieto členské štáty nemali uplatňovať. |
| --- | --- |

(9)

Aby sa na členské štáty, ktoré nemajú pobrežné pásmo, na lode plaviace sa pod ich vlajkou alebo na ich dodávateľov lodných palív nekládlo neprimerané administratívne zaťaženie, niektoré ustanovenia by sa na tieto členské štáty nemali uplatňovať.

| (10) | Pri predkladaní správ by sa malo zohľadniť čo najlepšie využitie všetkých dostupných a najmodernejších technológií tak, aby sa administratívne zaťaženie obmedzilo na minimum a aby sa ponechala flexibilita tým členským štátom, ktoré uprednostnia predkladanie správ tradičnejším spôsobom. Preto majú členské štáty možnosť využiť na splnenie príslušných povinností pri každoročnom podávaní správ podľa smernice 1999/32/ES informačný systém Únie. |
| --- | --- |

(10)

Pri predkladaní správ by sa malo zohľadniť čo najlepšie využitie všetkých dostupných a najmodernejších technológií tak, aby sa administratívne zaťaženie obmedzilo na minimum a aby sa ponechala flexibilita tým členským štátom, ktoré uprednostnia predkladanie správ tradičnejším spôsobom. Preto majú členské štáty možnosť využiť na splnenie príslušných povinností pri každoročnom podávaní správ podľa smernice 1999/32/ES informačný systém Únie.

| (11) | Najskôr 1. januára 2016 a pod podmienkou dostupnosti spoločne zdieľaných údajov týkajúcich sa overovania súladu a odberu vzoriek, pokiaľ ide o obsah síry, môžu členské štáty na stanovovanie priorít pri overovaní lodného paliva nákladovo efektívnym spôsobom používať mechanizmus výberu opierajúci sa o posudzovanie rizík, ktorý je súčasťou informačného systému Únie. |
| --- | --- |

(11)

Najskôr 1. januára 2016 a pod podmienkou dostupnosti spoločne zdieľaných údajov týkajúcich sa overovania súladu a odberu vzoriek, pokiaľ ide o obsah síry, môžu členské štáty na stanovovanie priorít pri overovaní lodného paliva nákladovo efektívnym spôsobom používať mechanizmus výberu opierajúci sa o posudzovanie rizík, ktorý je súčasťou informačného systému Únie.

| (12) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného v súlade s článkom 9 ods. 1 smernice 1999/32/ES, |
| --- | --- |

(12)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného v súlade s článkom 9 ods. 1 smernice 1999/32/ES,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto rozhodnutím sa stanovujú pravidlá týkajúce sa metód a frekvencie odberu vzoriek, ako aj predkladania správ podľa smernice 1999/32/ES, pokiaľ ide o obsah síry v lodných palivách.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „prevádzková nádrž“ je nádrž, z ktorej je palivo privádzané do nadväzujúceho zariadenia na spaľovanie vykurovacieho oleja; |
| --- | --- |

1.

„prevádzková nádrž“ je nádrž, z ktorej je palivo privádzané do nadväzujúceho zariadenia na spaľovanie vykurovacieho oleja;

| 2. | „palivový systém“ je systém, ktorý podporuje rozvod, filtráciu, čistenie a dodávanie paliva z prevádzkových nádrží do zariadenia na spaľovanie vykurovacieho oleja; |
| --- | --- |

2.

„palivový systém“ je systém, ktorý podporuje rozvod, filtráciu, čistenie a dodávanie paliva z prevádzkových nádrží do zariadenia na spaľovanie vykurovacieho oleja;

| 3. | „zástupca plavidla“ je kapitán lode alebo veliaci dôstojník zodpovedný za používané lodné palivá, dokumentáciu a za odsúhlasenie alternatívneho miesta odberu vzoriek paliva; |
| --- | --- |

3.

„zástupca plavidla“ je kapitán lode alebo veliaci dôstojník zodpovedný za používané lodné palivá, dokumentáciu a za odsúhlasenie alternatívneho miesta odberu vzoriek paliva;

| 4. | „kontrolór obsahu síry“ je osoba, ktorá má od príslušného orgánu členského štátu náležité úradné povolenie na overovanie súladu s ustanoveniami smernice 1999/32/ES; |
| --- | --- |

4.

„kontrolór obsahu síry“ je osoba, ktorá má od príslušného orgánu členského štátu náležité úradné povolenie na overovanie súladu s ustanoveniami smernice 1999/32/ES;

| 5. | „informačný systém Únie“ je systém prevádzkovaný Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou, ktorý používa údaje získané z prístavných záznamov jednotlivých lodí v rámci systému SafeSeaNet, teda systému riadenia informácií zriadeného podľa článku 22a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/59/ES (2) (ďalej len „SafeSeaNet“), na zaznamenávanie a výmenu informácií o výsledkoch jednotlivých overení súladu podľa smernice 1999/32/ES. Na základe týchto výsledkov jednotlivých overení súladu a súvisiacich zistení podľa smernice 1999/32/ES je vyvinutý mechanizmus výberu Únie opierajúci sa o posudzovanie rizík. |
| --- | --- |

5.

„informačný systém Únie“ je systém prevádzkovaný Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou, ktorý používa údaje získané z prístavných záznamov jednotlivých lodí v rámci systému SafeSeaNet, teda systému riadenia informácií zriadeného podľa článku 22a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/59/ES (2) (ďalej len „SafeSeaNet“), na zaznamenávanie a výmenu informácií o výsledkoch jednotlivých overení súladu podľa smernice 1999/32/ES. Na základe týchto výsledkov jednotlivých overení súladu a súvisiacich zistení podľa smernice 1999/32/ES je vyvinutý mechanizmus výberu Únie opierajúci sa o posudzovanie rizík.

Článok 3

Frekvencia odberu vzoriek lodných palív používaných na palube lodí

1.   Členské štáty vykonávajú kontroly lodných denníkov a dodacích listov pre nádrž lode na palube aspoň 10 % z celkového počtu jednotlivých lodí, ktoré v príslušnom členskom štáte zastavia za rok.

Celkový počet jednotlivých lodí, ktoré zastavia v členskom štáte, musí zodpovedať priemernému počtu lodí z predchádzajúcich troch rokov nahlásených prostredníctvom systému SafeSeaNet.

2.   Od 1. januára 2016 sa obsah síry v lodnom palive používanom na palube lodí musí kontrolovať aj prostredníctvom odberu a/alebo analýzy vzoriek z lodí kontrolovaných podľa odseku 1, pričom sa kontrolujú tieto minimálne percentá lodí:

| a) | 40 % v členských štátoch, ktoré po celej dĺžke susedia s kontrolnými oblasťami emisií SOx (SECA); |
| --- | --- |

a)

40 % v členských štátoch, ktoré po celej dĺžke susedia s kontrolnými oblasťami emisií SOx (SECA);

| b) | 30 % v členských štátoch, ktoré čiastočne susedia so SECA; |
| --- | --- |

b)

30 % v členských štátoch, ktoré čiastočne susedia so SECA;

| c) | 20 % v členských štátoch, ktoré nesusedia so SECA. |
| --- | --- |

c)

20 % v členských štátoch, ktoré nesusedia so SECA.

V členských štátoch, ktoré nesusedia so SECA, sa od 1. januára 2020 obsah síry v lodnom palive používanom na palube musí kontrolovať aj prostredníctvom odberu a/alebo analýzy vzoriek z 30 % lodí kontrolovaných podľa odseku 1.

Členské štáty môžu dodržať frekvencie uvedené v tomto odseku tak, že vyberú lode na základe vnútroštátnych mechanizmov výberu opierajúcich sa o posudzovanie rizík a na základe konkrétnych upozornení na jednotlivé lode nahlásených v informačnom systéme Únie.

3.   Počet jednotlivých lodí vypočítaný podľa odseku 2, ktoré sa musia kontrolovať aj prostredníctvom odberu a/alebo analýzy vzoriek, sa nesmie znížiť o viac ako 50 %, môže sa však upraviť, buď

| a) | odrátaním počtu jednotlivých lodí, pri ktorých je prípadný nesúlad overený pomocou technológií diaľkového snímania alebo analytických metód rýchleho snímania, alebo |
| --- | --- |

a)

odrátaním počtu jednotlivých lodí, pri ktorých je prípadný nesúlad overený pomocou technológií diaľkového snímania alebo analytických metód rýchleho snímania, alebo

| b) | stanovením príslušného počtu, ak sa overovanie dokumentov podľa odseku 1 vykonáva na palube najmenej 40 % jednotlivých lodí, ktoré v príslušnom členskom štáte zastavia za rok. |
| --- | --- |

b)

stanovením príslušného počtu, ak sa overovanie dokumentov podľa odseku 1 vykonáva na palube najmenej 40 % jednotlivých lodí, ktoré v príslušnom členskom štáte zastavia za rok.

Úprava uvedená v písmenách a) a b) sa nahlási do informačného systému Únie.

4.   Od 1. januára 2016 môžu členské štáty namiesto dodržiavania ročnej frekvencie stanovenej v odsekoch 1, 2 a 3 uplatňovať ročnú frekvenciu odberu vzoriek na základe mechanizmu výberu Únie opierajúceho sa o posudzovanie rizík.

5.   Tento článok sa nevzťahuje na Českú republiku, Luxembursko, Maďarsko, Rakúsko a Slovensko.

Článok 4

Frekvencia odberu vzoriek lodných palív počas ich dodávania na lode

1.   V súlade s článkom 6 ods. 1a písm. b) smernice 1999/32/ES a s prihliadnutím na objem dodaných lodných palív členské štáty vykonávajú odber a analýzu vzoriek lodných palív počas ich dodávania na loď tými dodávateľmi lodných palív, ktorí sú registrovaní v danom členskom štáte a pri ktorých sa zistilo, že v ktoromkoľvek danom roku najmenej trikrát dodali palivo, ktoré na základe hlásení v informačnom systéme Únie alebo vo výročnej správe podľa článku 7 nezodpovedá špecifikáciám uvedeným na dodacom liste pre nádrž lode.

2.   Tento článok sa nevzťahuje na Českú republiku, Luxembursko, Maďarsko, Rakúsko a Slovensko.

Článok 5

Metódy odberu vzoriek na overenie obsahu síry v lodnom palive používanom na palube lode

1.   Ak sa obsah síry v lodných palivách používaných na palube overuje podľa článku 3, členské štáty uplatňujú pri odbere vzoriek a overovaní súladu s normami pre síru tento fázový prístup:

| a) | kontrola lodných denníkov a dodacích listov pre nádrž lode; |
| --- | --- |

a)

kontrola lodných denníkov a dodacích listov pre nádrž lode;

| b) | podľa potreby jeden alebo obidva tieto spôsoby odberu a analýzy vzoriek:






  i) | analýza vzoriek paliva z nádrže zapečatených na palube lodí priložených k dodaciemu listu pre nádrž lode, ktoré boli odobraté v súlade s nariadením 18 ods. 8.1 a 8.2 prílohy VI k dohovoru MARPOL; |
| --- | --- | --- |

b)

podľa potreby jeden alebo obidva tieto spôsoby odberu a analýzy vzoriek:

i)

analýza vzoriek paliva z nádrže zapečatených na palube lodí priložených k dodaciemu listu pre nádrž lode, ktoré boli odobraté v súlade s nariadením 18 ods. 8.1 a 8.2 prílohy VI k dohovoru MARPOL;

| ii) | náhodný odber vzoriek lodných palív určených na spaľovanie na palube v súlade s článkom 6 vykonaný na palube aj s následnou analýzou. |
| --- | --- |

ii)

náhodný odber vzoriek lodných palív určených na spaľovanie na palube v súlade s článkom 6 vykonaný na palube aj s následnou analýzou.

2.   Na záver overovania a analýzy obsahu síry kontrolór obsahu síry zaznamená podrobnosti o kontrole paliva a jej zistenia v súlade s požadovaným druhom údajov podľa článku 7 písm. a).

Článok 6

Náhodný odber vzoriek na palube

1.   Členské štáty odoberajú na palube náhodné vzorky lodného paliva tak, že odoberú jednu alebo viaceré vzorky na mieste, na ktorom je namontovaný ventil na účely odberu vzoriek z palivového systému, ako sa uvádza v schéme palivových potrubných systémov alebo v generálnom pláne lode a podľa schválenia správnym orgánom vlajkového štátu alebo uznanou organizáciou konajúcou v jeho mene.

2.   Ak sa miesto uvedené v odseku 1 na lodi nenachádza, je miestom odberu vzorky paliva miesto, na ktorom je namontovaný ventil na účely odberu vzoriek a ktoré spĺňa všetky tieto podmienky:

| a) | je ľahko a bezpečne prístupné; |
| --- | --- |

a)

je ľahko a bezpečne prístupné;

| b) | vyhovuje rôznym druhom paliva, ktoré sa používajú v prvku na spaľovanie vykurovacieho oleja spaľovacieho zariadenia; |
| --- | --- |

b)

vyhovuje rôznym druhom paliva, ktoré sa používajú v prvku na spaľovanie vykurovacieho oleja spaľovacieho zariadenia;

| c) | je zaradené za vývodom používaného paliva z prevádzkovej nádrže; |
| --- | --- |

c)

je zaradené za vývodom používaného paliva z prevádzkovej nádrže;

| d) | je tak blízko k prívodu paliva do prvku na spaľovanie vykurovacieho oleja spaľovacieho zariadenia, ako je prípustné a bezpečne možné, pričom sa zohľadňuje druh paliva, prietok, teplota a tlak za vybraným miestom odberu vzorky; |
| --- | --- |

d)

je tak blízko k prívodu paliva do prvku na spaľovanie vykurovacieho oleja spaľovacieho zariadenia, ako je prípustné a bezpečne možné, pričom sa zohľadňuje druh paliva, prietok, teplota a tlak za vybraným miestom odberu vzorky;

| e) | je navrhnuté zástupcom plavidla a schválené kontrolórom obsahu síry. |
| --- | --- |

e)

je navrhnuté zástupcom plavidla a schválené kontrolórom obsahu síry.

3.   V prípade, že na lodi nie sú úplne oddelené palivové systémy alebo ak sa používajú viaceré prevádzkové nádrže, členské štáty môžu náhodnú vzorku odobrať na viacerých miestach palivového systému, aby sa zistilo, či nedochádza k prípadnej krížovej kontaminácii paliva.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby sa náhodné vzorky zbierali do zásobníka na odber vzoriek, z ktorého možno naplniť aspoň tri vzorkovnice reprezentatívne pre používané lodné palivo.

5.   Členské štáty prijmú opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby:

| a) | vzorkovnice boli zapečatené kontrolórom obsahu síry pomocou jedinečného identifikátora umiestneného v prítomnosti zástupcu lode; |
| --- | --- |

a)

vzorkovnice boli zapečatené kontrolórom obsahu síry pomocou jedinečného identifikátora umiestneného v prítomnosti zástupcu lode;

| b) | sa dve vzorkovnice prepravili na pevninu na analýzu; |
| --- | --- |

b)

sa dve vzorkovnice prepravili na pevninu na analýzu;

| c) | si jednu vzorkovnicu ponechal zástupca plavidla počas obdobia najmenej 12 mesiacov odo dňa odberu. |
| --- | --- |

c)

si jednu vzorkovnicu ponechal zástupca plavidla počas obdobia najmenej 12 mesiacov odo dňa odberu.

Článok 7

Údaje zahrnuté vo výročnej správe

Výročné správy o súlade lodných palív s normami pre síru predkladané členskými štátmi Komisii musia zahŕňať aspoň tieto údaje:

| a) | celkový počet a druh nedodržaní požiadaviek za rok, pokiaľ ide o nameraný obsah síry v overovanom palive vrátane rozsahu nesúladu jednotlivých obsahov síry a priemerného obsahu síry stanoveného na základe odberu a analýzy vzoriek; |
| --- | --- |

a)

celkový počet a druh nedodržaní požiadaviek za rok, pokiaľ ide o nameraný obsah síry v overovanom palive vrátane rozsahu nesúladu jednotlivých obsahov síry a priemerného obsahu síry stanoveného na základe odberu a analýzy vzoriek;

| b) | celkový počet overení dokumentov za rok vrátane dodacích listov pre nádrž lode, miesta tankovania paliva, olejových a lodných denníkov, postupov výmeny paliva a záznamov; |
| --- | --- |

b)

celkový počet overení dokumentov za rok vrátane dodacích listov pre nádrž lode, miesta tankovania paliva, olejových a lodných denníkov, postupov výmeny paliva a záznamov;

| c) | sťažnosti na nedostupnosť lodného paliva, ako sa uvádza v článku 4a ods. 5b smernice 1999/32/ES, vrátane údajov o lodi, prístavu na tankovanie paliva a členských štátov, v ktorých sa nedostupnosť vyskytla, počtu sťažností podaných tou istou loďou a druhu nedostupného paliva; |
| --- | --- |

c)

sťažnosti na nedostupnosť lodného paliva, ako sa uvádza v článku 4a ods. 5b smernice 1999/32/ES, vrátane údajov o lodi, prístavu na tankovanie paliva a členských štátov, v ktorých sa nedostupnosť vyskytla, počtu sťažností podaných tou istou loďou a druhu nedostupného paliva;

| d) | oznámenia a protestné listy proti dodávateľom lodných palív na ich území, pokiaľ ide o obsah síry v palivách; |
| --- | --- |

d)

oznámenia a protestné listy proti dodávateľom lodných palív na ich území, pokiaľ ide o obsah síry v palivách;

| e) | zoznam obsahujúci názvy a adresy všetkých dodávateľov lodných palív v príslušnom členskom štáte; |
| --- | --- |

e)

zoznam obsahujúci názvy a adresy všetkých dodávateľov lodných palív v príslušnom členskom štáte;

| f) | opis použitia alternatívnych metód znižovania emisií vrátane skúšok a kontinuálneho monitorovania emisií alebo alternatívnych palív a kontrol dodržiavania nepretržitého dosahovania znižovania emisií SOx v súlade s prílohami I a II k smernici 1999/32/ES na lodiach, ktoré plávajú pod vlajkou daného členského štátu; |
| --- | --- |

f)

opis použitia alternatívnych metód znižovania emisií vrátane skúšok a kontinuálneho monitorovania emisií alebo alternatívnych palív a kontrol dodržiavania nepretržitého dosahovania znižovania emisií SOx v súlade s prílohami I a II k smernici 1999/32/ES na lodiach, ktoré plávajú pod vlajkou daného členského štátu;

| g) | prípadne opis vnútroštátnych mechanizmov výberu opierajúcich sa o posúdenie rizika vrátane konkrétnych upozornení a používania, ako aj výsledkov diaľkového snímania a iných dostupných technológií na určovanie priorít overovania súladu v prípade jednotlivých lodí; |
| --- | --- |

g)

prípadne opis vnútroštátnych mechanizmov výberu opierajúcich sa o posúdenie rizika vrátane konkrétnych upozornení a používania, ako aj výsledkov diaľkového snímania a iných dostupných technológií na určovanie priorít overovania súladu v prípade jednotlivých lodí;

| h) | celkový počet a druh začatých konaní o porušení a/alebo sankcií, výška pokút, ktoré príslušný orgán uložil tak prevádzkovateľom lodí, ako aj dodávateľom lodných palív; |
| --- | --- |

h)

celkový počet a druh začatých konaní o porušení a/alebo sankcií, výška pokút, ktoré príslušný orgán uložil tak prevádzkovateľom lodí, ako aj dodávateľom lodných palív;

| i) | v prípade každej jednotlivej lode na základe kontroly jej lodných denníkov a dodacích listov pre nádrž lode a/alebo odberu vzoriek:






  i) | údaje o lodi vrátane čísla IMO, typu, veku lode a tonáže; |
| --- | --- | --- |

i)

v prípade každej jednotlivej lode na základe kontroly jej lodných denníkov a dodacích listov pre nádrž lode a/alebo odberu vzoriek:

i)

údaje o lodi vrátane čísla IMO, typu, veku lode a tonáže;

| ii) | správy o odbere a analýze vzoriek vrátane počtu a druhu vzoriek, použitých metód a miest odberu vzoriek na overenie súladu typu lode; |
| --- | --- |

ii)

správy o odbere a analýze vzoriek vrátane počtu a druhu vzoriek, použitých metód a miest odberu vzoriek na overenie súladu typu lode;

| iii) | relevantné údaje o dodacích listoch pre nádrž lode, mieste tankovania paliva, olejových a lodných denníkoch, postupoch výmeny paliva a záznamy; |
| --- | --- |

iii)

relevantné údaje o dodacích listoch pre nádrž lode, mieste tankovania paliva, olejových a lodných denníkoch, postupoch výmeny paliva a záznamy;

| iv) | opatrenia na presadzovanie práva a právne postupy začaté proti danej lodi na vnútroštátnej úrovni a/alebo sankcie proti nej. |
| --- | --- |

iv)

opatrenia na presadzovanie práva a právne postupy začaté proti danej lodi na vnútroštátnej úrovni a/alebo sankcie proti nej.

Článok 8

Formát správy

1.   Na zaznamenávanie všetkých relevantných podrobností a zistení kontrol paliva vrátane údajov týkajúcich sa odberu vzoriek do systému bezprostredne po overení môžu členské štáty využívať informačný systém Únie.

2.   Na splnenie svojich povinností predkladať správy stanovených v článku 7 smernice 1999/32/ES môžu členské štáty, ktoré na zaznamenávanie, výmenu a zdieľanie údajov o overovaní súladu využívajú informačný systém Únie, používať ročnú súhrnnú zostavu opatrení v oblasti presadzovania právnych predpisov, ktorú poskytuje informačný systém Únie.

3.   Členské štáty, ktoré informačný systém Únie nepoužívajú, musia buď umožniť prepojenie medzi informačným systémom Únie a svojím vnútroštátnym systémom, ktorý v prípade potreby dokáže zaznamenávať prinajmenšom rovnaké polia ako tie, ktoré zaznamenáva informačný systém Únie, alebo podávať správy o všetkých položkách uvedených v článku 7 elektronicky.

Článok 9

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 16. februára 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. ES L 121, 11.5.1999, s. 13.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/59/ES z 27. júna 2002, ktorou sa zriaďuje monitorovací a informačný systém Spoločenstva pre lodnú dopravu a ktorou sa zrušuje smernica Rady 93/75/EHS (Ú. v. ES L 208, 5.8.2002, s. 10).

2

---