# Uradni list C 185/9. j

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 185 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 609. junij 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 185

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 609. junij 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 120. plenarno zasedanje 7. in 8. decembra 2016 |
| 2017/C 185/01 | Resolucija Evropskega odbora regij o delovnem programu – Delovni program Evropske komisije za leto 2017 | 1 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 120. plenarno zasedanje 7. in 8. decembra 2016 |
| 2017/C 185/02 | Mnenje Evropskega odbora regij – Program REFIT: lokalni in regionalni vidik | 8 |
| 2017/C 185/03 | Mnenje Evropskega odbora regij – Turizem kot gonilna sila regionalnega sodelovanja v EU | 15 |
| 2017/C 185/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Sodelovalno gospodarstvo in spletne platforme: skupno stališče mest in regij | 24 |
| 2017/C 185/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Novi program znanj in spretnosti za Evropo | 29 |
| 2017/C 185/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Urejanje nestanovitnosti cen kmetijskih proizvodov | 36 |
| 2017/C 185/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Revizija direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah | 41 |
| 2017/C 185/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Akcijski načrt za vključevanje državljanov tretjih držav | 55 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

120. plenarno zasedanje 7. in 8. decembra 2016

2017/C 185/01

Resolucija Evropskega odbora regij o delovnem programu – Delovni program Evropske komisije za leto 2017

1

MNENJA

Odbor regij

120. plenarno zasedanje 7. in 8. decembra 2016

2017/C 185/02

Mnenje Evropskega odbora regij – Program REFIT: lokalni in regionalni vidik

8

2017/C 185/03

Mnenje Evropskega odbora regij – Turizem kot gonilna sila regionalnega sodelovanja v EU

15

2017/C 185/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Sodelovalno gospodarstvo in spletne platforme: skupno stališče mest in regij

24

2017/C 185/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Novi program znanj in spretnosti za Evropo

29

2017/C 185/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Urejanje nestanovitnosti cen kmetijskih proizvodov

36

2017/C 185/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Revizija direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah

41

2017/C 185/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Akcijski načrt za vključevanje državljanov tretjih držav

55

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJ |
| | 120. plenarno zasedanje 7. in 8. decembra 2016 |
| 2017/C 185/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – EFSI 2.0 | 62 |
| 2017/C 185/10 | Mnenje Evropskega odbora regij – Sprememba direktive o napotitvi delavcev | 75 |
| 2017/C 185/11 | Mnenje Evropskega odbora regij – Ohranjanje ribolovnih virov in varstvo morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi | 82 |
| 2017/C 185/12 | Mnenje Evropskega odbora regij – Reforma skupnega evropskega azilnega sistema | 91 |
| 2017/C 185/13 | Mnenje Evropskega odbora regij – Zakonite migracije | 105 |

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

120. plenarno zasedanje 7. in 8. decembra 2016

2017/C 185/09

Mnenje Evropskega odbora regij – EFSI 2.0

62

2017/C 185/10

Mnenje Evropskega odbora regij – Sprememba direktive o napotitvi delavcev

75

2017/C 185/11

Mnenje Evropskega odbora regij – Ohranjanje ribolovnih virov in varstvo morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi

82

2017/C 185/12

Mnenje Evropskega odbora regij – Reforma skupnega evropskega azilnega sistema

91

2017/C 185/13

Mnenje Evropskega odbora regij – Zakonite migracije

105

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

120. plenarno zasedanje 7. in 8. decembra 2016

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/1

---

Resolucija Evropskega odbora regij o delovnem programu – Delovni program Evropske komisije za leto 2017

(2017/C 185/01)

EVROPSKI ODBOR REGIJ

ob upoštevanju:

| — | sporočila Evropske komisije o njenem delovnem programu za leto 2017 z dne 25. oktobra 2016; |
| --- | --- |

—

sporočila Evropske komisije o njenem delovnem programu za leto 2017 z dne 25. oktobra 2016;

| — | resolucij OR z dne 4. junija 2015 o njegovih prednostnih nalogah za obdobje 2015–2020 in z dne 15. junija 2016 o njegovem prispevku k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2017; |
| --- | --- |

—

resolucij OR z dne 4. junija 2015 o njegovih prednostnih nalogah za obdobje 2015–2020 in z dne 15. junija 2016 o njegovem prispevku k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2017;

| — | Protokola o sodelovanju z Evropsko komisijo iz februarja 2012; |
| --- | --- |

—

Protokola o sodelovanju z Evropsko komisijo iz februarja 2012;

| 1. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropska unija 60 let po ustanovitvi v globoki krizi, saj evropski projekt še vedno ne uživa veliko zaupanja, zato je potrebna reforma; hkrati poudarja, da državljani EU vsako leto znova potrjujejo, da imajo lokalno in regionalno raven za najbolj zaupanja vredno raven upravljanja v EU. OR zato sodeluje v dialogih z državljani, v katerih so dejavno udeleženi lokalni in regionalni voditelji, o lokalnih potrebah in značilnostih, ter s tem prispeva k razmisleku o Evropi; |
| --- | --- |

1.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropska unija 60 let po ustanovitvi v globoki krizi, saj evropski projekt še vedno ne uživa veliko zaupanja, zato je potrebna reforma; hkrati poudarja, da državljani EU vsako leto znova potrjujejo, da imajo lokalno in regionalno raven za najbolj zaupanja vredno raven upravljanja v EU. OR zato sodeluje v dialogih z državljani, v katerih so dejavno udeleženi lokalni in regionalni voditelji, o lokalnih potrebah in značilnostih, ter s tem prispeva k razmisleku o Evropi;

| 2. | se strinja s Komisijo, da so splošni izzivi, s katerimi se sooča EU, naslednji:






  — | potreba po oživitvi gospodarstva v smislu ustvarjanja trajnostnih delovnih mest in zmanjšanja neenakosti, |
| --- | --- | --- |

2.

se strinja s Komisijo, da so splošni izzivi, s katerimi se sooča EU, naslednji:

—

potreba po oživitvi gospodarstva v smislu ustvarjanja trajnostnih delovnih mest in zmanjšanja neenakosti,

| — | vzpostavitev evropskih mehanizmov solidarnosti, zlasti v zvezi z obvladovanjem migracij, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev evropskih mehanizmov solidarnosti, zlasti v zvezi z obvladovanjem migracij,

| — | zagotavljanje miru in stabilnosti v vse bolj nemirnih časih in zagotovitev pripravljenosti Evrope na povečano tveganje terorističnih napadov |
| --- | --- |

—

zagotavljanje miru in stabilnosti v vse bolj nemirnih časih in zagotovitev pripravljenosti Evrope na povečano tveganje terorističnih napadov

| — | izpolnitev zavez v okviru Pariškega sporazuma ter sprejetje ambicioznih in uravnoteženih politik za prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blažitev, ter |
| --- | --- |

—

izpolnitev zavez v okviru Pariškega sporazuma ter sprejetje ambicioznih in uravnoteženih politik za prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blažitev, ter

| — | negotovost glede posledic britanskega referenduma; |
| --- | --- |

—

negotovost glede posledic britanskega referenduma;

| 3. | se sicer strinja s Komisijo, da je za te izzive potreben pristop upravljanja na več ravneh, ki ga od spodaj navzgor usmerjajo državljani, vendar poudarja, da morajo biti ukrepi EU osredotočeni na krepitev vloge državljanov; |
| --- | --- |

3.

se sicer strinja s Komisijo, da je za te izzive potreben pristop upravljanja na več ravneh, ki ga od spodaj navzgor usmerjajo državljani, vendar poudarja, da morajo biti ukrepi EU osredotočeni na krepitev vloge državljanov;

| 4. | poudarja, da je treba v pripravo bele knjige o prihodnosti Evrope vključiti lokalne in regionalne oblasti, ter poziva Komisijo, naj preuči mnenja OR na to temo ter ga povabi k posvetovanju; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba v pripravo bele knjige o prihodnosti Evrope vključiti lokalne in regionalne oblasti, ter poziva Komisijo, naj preuči mnenja OR na to temo ter ga povabi k posvetovanju;

Delovna mesta, rast, naložbe in kohezijska politika

| 5. | izraža obžalovanje, da v delovnem programu ni veliko pozornosti posvečene bistveni vlogi evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) pri vključevanju vseh državljanov in regij v Evropi, krepitvi kohezije, spodbujanju inovacij in izražanju resnične evropske solidarnosti za usklajen razvoj EU kot celote. Poziva Komisijo, naj zasnuje prihodnjo kohezijsko politiko za obdobje po letu 2020, saj je to glavna naložbena politika EU, ki mora temeljiti na lokalnem pristopu in posodobljeni teritorialni viziji; hkrati jo spodbuja, naj si še naprej prizadeva za izboljšanje in poenostavitev postopkov za uporabo skladov ESI, da bi omejili birokracijo in pripomogli k boljšemu črpanju sredstev; |
| --- | --- |

5.

izraža obžalovanje, da v delovnem programu ni veliko pozornosti posvečene bistveni vlogi evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) pri vključevanju vseh državljanov in regij v Evropi, krepitvi kohezije, spodbujanju inovacij in izražanju resnične evropske solidarnosti za usklajen razvoj EU kot celote. Poziva Komisijo, naj zasnuje prihodnjo kohezijsko politiko za obdobje po letu 2020, saj je to glavna naložbena politika EU, ki mora temeljiti na lokalnem pristopu in posodobljeni teritorialni viziji; hkrati jo spodbuja, naj si še naprej prizadeva za izboljšanje in poenostavitev postopkov za uporabo skladov ESI, da bi omejili birokracijo in pripomogli k boljšemu črpanju sredstev;

| 6. | ponavlja svojo zahtevo, naj javna poraba držav članic ter lokalnih in državnih oblasti za sofinanciranje ESI skladov ne šteje med strukturne izdatke, opredeljene v Paktu za stabilnost in rast, saj takšne naložbe prispevajo k evropskim prednostnim nalogam ter učinkujejo kot vzvod za evropsko gospodarsko rast; |
| --- | --- |

6.

ponavlja svojo zahtevo, naj javna poraba držav članic ter lokalnih in državnih oblasti za sofinanciranje ESI skladov ne šteje med strukturne izdatke, opredeljene v Paktu za stabilnost in rast, saj takšne naložbe prispevajo k evropskim prednostnim nalogam ter učinkujejo kot vzvod za evropsko gospodarsko rast;

| 7. | pozdravlja predlagano podaljšanje Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) tako z vidika trajanja kot finančne zmogljivosti, vendar ugotavlja, da je bila ta napoved objavljena brez celovite ocene učinka oziroma neodvisne ocene pred objavo predloga Komisije; opozarja, da se je treba še naprej opirati na sinergije med skladi in poenostavljati postopke, s tem pa omejiti birokracijo in prispevati k boljšemu črpanju sredstev iz skladov EU; poudarja, da bi bilo treba okrepiti tudi tretji steber naložbenega načrta; poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj si še bolj prizadevata za ozaveščanje na terenu, odpravo geografskih neravnovesij EFSI, da bi dosegli kar največjo povezanost in sinergijo naložb pri enotnem načrtovanju ukrepov, ki izhajajo iz kohezijske politike, ter objavo podrobnejših informacij o projektih, financiranih s sredstvi EFSI, pri čemer bi bilo treba poudariti njihovo dodatnost; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja predlagano podaljšanje Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) tako z vidika trajanja kot finančne zmogljivosti, vendar ugotavlja, da je bila ta napoved objavljena brez celovite ocene učinka oziroma neodvisne ocene pred objavo predloga Komisije; opozarja, da se je treba še naprej opirati na sinergije med skladi in poenostavljati postopke, s tem pa omejiti birokracijo in prispevati k boljšemu črpanju sredstev iz skladov EU; poudarja, da bi bilo treba okrepiti tudi tretji steber naložbenega načrta; poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj si še bolj prizadevata za ozaveščanje na terenu, odpravo geografskih neravnovesij EFSI, da bi dosegli kar največjo povezanost in sinergijo naložb pri enotnem načrtovanju ukrepov, ki izhajajo iz kohezijske politike, ter objavo podrobnejših informacij o projektih, financiranih s sredstvi EFSI, pri čemer bi bilo treba poudariti njihovo dodatnost;

| 8. | se zavezuje, da se bo čim prej vključil v razpravo o predlogu za prihodnji večletni finančni okvir po letu 2020, vključno z reformo lastnih sredstev; |
| --- | --- |

8.

se zavezuje, da se bo čim prej vključil v razpravo o predlogu za prihodnji večletni finančni okvir po letu 2020, vključno z reformo lastnih sredstev;

| 9. | poziva k hitremu sprejetju „uredbe omnibus“, da bi tako že v sedanjem programskem obdobju povečali učinek programov v okviru skladov ESI in zagotovili njihovo boljšo uporabo; |
| --- | --- |

9.

poziva k hitremu sprejetju „uredbe omnibus“, da bi tako že v sedanjem programskem obdobju povečali učinek programov v okviru skladov ESI in zagotovili njihovo boljšo uporabo;

| 10. | poudarja, da je treba spremljati izvajanje agende EU za mesta ter mestno razsežnost vključevati tudi v druge politike EU; v zvezi s tem ponovno poziva k sprejetju bele knjige o tej agendi; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba spremljati izvajanje agende EU za mesta ter mestno razsežnost vključevati tudi v druge politike EU; v zvezi s tem ponovno poziva k sprejetju bele knjige o tej agendi;

| 11. | ponovno poziva, da je treba oblikovati evropski program za zagotavljanje stanovanj, v katerem bi horizontalno obravnavali doslej razdrobljen pristop k reševanju vprašanja stanovanj s sektorskimi politikami, kot so agenda za mesta, trajnostni razvoj, kohezijska politika in politika konkurence, ali socialne pobude, kot je evropski steber socialnih pravic; |
| --- | --- |

11.

ponovno poziva, da je treba oblikovati evropski program za zagotavljanje stanovanj, v katerem bi horizontalno obravnavali doslej razdrobljen pristop k reševanju vprašanja stanovanj s sektorskimi politikami, kot so agenda za mesta, trajnostni razvoj, kohezijska politika in politika konkurence, ali socialne pobude, kot je evropski steber socialnih pravic;

| 12. | opozarja, da bi bilo treba oblikovati kodeks ravnanja pri vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester v letu 2017, ter poziva k dopolnitvi letnega pregleda rasti s teritorialno analizo, vključno s posebnim teritorialnim poglavjem v poročilih za posamezne države. Poleg tega bi bilo treba za države članice oblikovati tudi smernice glede vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v nacionalne programe reform; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da bi bilo treba oblikovati kodeks ravnanja pri vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester v letu 2017, ter poziva k dopolnitvi letnega pregleda rasti s teritorialno analizo, vključno s posebnim teritorialnim poglavjem v poročilih za posamezne države. Poleg tega bi bilo treba za države članice oblikovati tudi smernice glede vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v nacionalne programe reform;

| 13. | izraža podporo Komisiji, ki je še vedno usmerjena v naložbe, zlasti z opredelitvijo ukrepov za spodbuditev naložb v evropskem semestru; v zvezi s tem opozarja na izjavo OR iz Bratislave o naložbah in povezovanju, v kateri je izpostavljeno, da mora lokalna in regionalna rast, ki jo poganjajo naložbe, temeljiti na strategijah teritorialnega razvoja, ter poudarja, da morajo javni proračuni, iz katerih se financirajo kakovostne naložbe, delovati v sinergiji z drugimi finančnimi viri na regionalni, lokalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

13.

izraža podporo Komisiji, ki je še vedno usmerjena v naložbe, zlasti z opredelitvijo ukrepov za spodbuditev naložb v evropskem semestru; v zvezi s tem opozarja na izjavo OR iz Bratislave o naložbah in povezovanju, v kateri je izpostavljeno, da mora lokalna in regionalna rast, ki jo poganjajo naložbe, temeljiti na strategijah teritorialnega razvoja, ter poudarja, da morajo javni proračuni, iz katerih se financirajo kakovostne naložbe, delovati v sinergiji z drugimi finančnimi viri na regionalni, lokalni, nacionalni in evropski ravni;

| 14. | pozdravlja namero Komisije, da si še naprej prizadeva za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, ter poudarja, da potrebuje Evropa dolgoročno strategijo za zagotavljanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti, s katerim bo usmerjala evropski semester; takšna strategija bi morala temeljiti na vmesnem pregledu strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja namero Komisije, da si še naprej prizadeva za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, ter poudarja, da potrebuje Evropa dolgoročno strategijo za zagotavljanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti, s katerim bo usmerjala evropski semester; takšna strategija bi morala temeljiti na vmesnem pregledu strategije Evropa 2020;

| 15. | izraža zadovoljstvo, da se Komisija s krepitvijo jamstva EU za mlade in pobude za zaposlovanje mladih ter ustanovitvijo evropske enote za solidarnost posveča vprašanju brezposelnosti mladih, k čemur bi bilo treba čim prej in ustrezno proaktivno vključiti tudi lokalne in regionalne oblasti, organizacije mladih ter na splošno civilno družbo; |
| --- | --- |

15.

izraža zadovoljstvo, da se Komisija s krepitvijo jamstva EU za mlade in pobude za zaposlovanje mladih ter ustanovitvijo evropske enote za solidarnost posveča vprašanju brezposelnosti mladih, k čemur bi bilo treba čim prej in ustrezno proaktivno vključiti tudi lokalne in regionalne oblasti, organizacije mladih ter na splošno civilno družbo;

| 16. | izraža razočaranje nad pomanjkanjem pobud za odpravljanje dolgotrajne brezposelnosti, vključno s presojo oblik evropskega zavarovanja za brezposelnost, ki bi v primeru gospodarske recesije dopolnilo nacionalne sisteme in preprečilo, da bi asimetrični šok postal strukturna ovira za celo Evropo; |
| --- | --- |

16.

izraža razočaranje nad pomanjkanjem pobud za odpravljanje dolgotrajne brezposelnosti, vključno s presojo oblik evropskega zavarovanja za brezposelnost, ki bi v primeru gospodarske recesije dopolnilo nacionalne sisteme in preprečilo, da bi asimetrični šok postal strukturna ovira za celo Evropo;

| 17. | se zavzema, da bi v novem programu znanj in spretnosti za Evropo upoštevali lokalne in regionalne prednosti in izzive, vključno z različnimi potrebami na lokalnih in regionalnih trgih dela, ter se veseli sodelovanja pri oblikovanju okvira za kakovost pripravništev in pripravi predloga za večjo mobilnost vajencev; |
| --- | --- |

17.

se zavzema, da bi v novem programu znanj in spretnosti za Evropo upoštevali lokalne in regionalne prednosti in izzive, vključno z različnimi potrebami na lokalnih in regionalnih trgih dela, ter se veseli sodelovanja pri oblikovanju okvira za kakovost pripravništev in pripravi predloga za večjo mobilnost vajencev;

| 18. | od Komisije pričakuje, da bo pripravila predlog za boljše reševanje izzivov pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, zlasti v zvezi z udeležbo žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

18.

od Komisije pričakuje, da bo pripravila predlog za boljše reševanje izzivov pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, zlasti v zvezi z udeležbo žensk na trgu dela;

| 19. | se namerava v pripravah na evropsko leto kulturne dediščine 2018 osredotočiti na kulturo in kulturno dediščino ter na mednarodne kulturne povezave EU, ki so bistvenega pomena za krepitev evropske identitete in promoviranje temeljnih evropskih vrednot, socialne vključenosti, inovacij in medkulturnega dialoga, pa tudi kulturnega turizma in turizma, povezanega s kulturno dediščino; |
| --- | --- |

19.

se namerava v pripravah na evropsko leto kulturne dediščine 2018 osredotočiti na kulturo in kulturno dediščino ter na mednarodne kulturne povezave EU, ki so bistvenega pomena za krepitev evropske identitete in promoviranje temeljnih evropskih vrednot, socialne vključenosti, inovacij in medkulturnega dialoga, pa tudi kulturnega turizma in turizma, povezanega s kulturno dediščino;

| 20. | poudarja, da bi morala biti vmesni pregled programa Obzorje 2020 in prihodnje posvetovanje o naslednjem okvirnem programu za raziskave in inovacije del organskega procesa za odpravo inovacijskega prepada v Evropi; napoveduje, da bo OR pravočasno pripravil svoj prispevek k reviziji akcijskega načrta o biogospodarstvu, ki je predvidena za 2017; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi morala biti vmesni pregled programa Obzorje 2020 in prihodnje posvetovanje o naslednjem okvirnem programu za raziskave in inovacije del organskega procesa za odpravo inovacijskega prepada v Evropi; napoveduje, da bo OR pravočasno pripravil svoj prispevek k reviziji akcijskega načrta o biogospodarstvu, ki je predvidena za 2017;

Ekonomska in monetarna unija (EMU)

| 21. | ugotavlja, da bodo v belo knjigo o prihodnosti Evrope vključeni tudi predlogi o prihodnosti EMU, in se zavzema za reforme, s katerimi bi povečali demokratično legitimnost upravljanja EMU; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da bodo v belo knjigo o prihodnosti Evrope vključeni tudi predlogi o prihodnosti EMU, in se zavzema za reforme, s katerimi bi povečali demokratično legitimnost upravljanja EMU;

| 22. | poudarja, da je za okrepitev socialne razsežnosti EMU bistvenega pomena odpravljanje socialnih in regionalnih razlik; pozdravlja namero Komisije, da bo predlagala evropski steber socialnih pravic, v katerem bodo določena načela za unijo, ki temelji na socialni pravičnosti in načelih subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je za okrepitev socialne razsežnosti EMU bistvenega pomena odpravljanje socialnih in regionalnih razlik; pozdravlja namero Komisije, da bo predlagala evropski steber socialnih pravic, v katerem bodo določena načela za unijo, ki temelji na socialni pravičnosti in načelih subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 23. | pozitivno ocenjuje predlagani pregled Pakta za stabilnost in rast, vendar opozarja Komisijo, naj ga preoblikuje, da bo bolj spodbujal rast, zlasti s temu ustreznimi naložbami; ponovno poudarja, da je potrebna celovita ocena teritorialnega učinka evropskih statističnih pravil glede javnih naložb; |
| --- | --- |

23.

pozitivno ocenjuje predlagani pregled Pakta za stabilnost in rast, vendar opozarja Komisijo, naj ga preoblikuje, da bo bolj spodbujal rast, zlasti s temu ustreznimi naložbami; ponovno poudarja, da je potrebna celovita ocena teritorialnega učinka evropskih statističnih pravil glede javnih naložb;

Energetska unija in podnebna politika

| 24. | pozdravlja zavzemanje Komisije za spodbujanje energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov v okviru celostne politike za energetsko unijo ter v povezavi z dobrimi pravili upravljanja, ustreznimi ukrepi v podporo inovacijam ter pregledom zasnove trga z električno energijo in nadaljnjim izboljšanjem energetske infrastrukture. S tem bi poskrbeli za medregionalne in čezmejne povezave ter omogočili podporo za decentralizacijo energetskih sistemov, kar bi bil korak naprej pri oblikovanju trajnostnega in prožnega notranjega trga za energijo; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja zavzemanje Komisije za spodbujanje energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov v okviru celostne politike za energetsko unijo ter v povezavi z dobrimi pravili upravljanja, ustreznimi ukrepi v podporo inovacijam ter pregledom zasnove trga z električno energijo in nadaljnjim izboljšanjem energetske infrastrukture. S tem bi poskrbeli za medregionalne in čezmejne povezave ter omogočili podporo za decentralizacijo energetskih sistemov, kar bi bil korak naprej pri oblikovanju trajnostnega in prožnega notranjega trga za energijo;

| 25. | posebej priporoča, da bi morale biti politike EU na področju zasnove trga z električno energijo in energije iz obnovljivih virov usklajene in uravnotežene, v njih pa bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi lokalna in regionalna vprašanja, kot je dostop malih ponudnikov energije do distribucijskega omrežja; |
| --- | --- |

25.

posebej priporoča, da bi morale biti politike EU na področju zasnove trga z električno energijo in energije iz obnovljivih virov usklajene in uravnotežene, v njih pa bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi lokalna in regionalna vprašanja, kot je dostop malih ponudnikov energije do distribucijskega omrežja;

| 26. | podpira izvajanje Pariškega sporazuma in poudarja, da bo za premostitev vrzeli med nacionalnimi zavezami in prizadevanji, ki so potrebna za omejitev globalnega segrevanja na precej pod 2 oC, treba vključiti prizadevanja mest in regij v nacionalne zaveze, potrebno pa bo tudi tako horizontalno kot vertikalno usklajevanje, med drugim tudi na ravni EU in Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC). Zato poziva Komisijo, naj podpre njegov zahtevek, da se ta vidik vključi v nacionalno določene obveznosti, saj bi s tem izboljšali institucionalizacijo platforme nedržavnih akterjev za podnebne ukrepe (NAZCA) ter podprli delo t. i. podnebnih prvakov (angl. Climate Champions) v sekretariatu UNFCCC, hkrati pa omogočili izmenjavo izkušenj na lokalni in regionalni ravni. Poleg tega Komisijo poziva, naj spodbuja raziskovalne projekte o mestih, regijah in podnebnih spremembah ter s tem prispeva k prihodnjemu delu Medvladnega odbora za podnebne spremembe; |
| --- | --- |

26.

podpira izvajanje Pariškega sporazuma in poudarja, da bo za premostitev vrzeli med nacionalnimi zavezami in prizadevanji, ki so potrebna za omejitev globalnega segrevanja na precej pod 2 oC, treba vključiti prizadevanja mest in regij v nacionalne zaveze, potrebno pa bo tudi tako horizontalno kot vertikalno usklajevanje, med drugim tudi na ravni EU in Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC). Zato poziva Komisijo, naj podpre njegov zahtevek, da se ta vidik vključi v nacionalno določene obveznosti, saj bi s tem izboljšali institucionalizacijo platforme nedržavnih akterjev za podnebne ukrepe (NAZCA) ter podprli delo t. i. podnebnih prvakov (angl. Climate Champions) v sekretariatu UNFCCC, hkrati pa omogočili izmenjavo izkušenj na lokalni in regionalni ravni. Poleg tega Komisijo poziva, naj spodbuja raziskovalne projekte o mestih, regijah in podnebnih spremembah ter s tem prispeva k prihodnjemu delu Medvladnega odbora za podnebne spremembe;

| 27. | poziva Evropsko komisijo, naj skupaj z OR razvije koncept lokalno in regionalno določenih prispevkov, s tem pa spodbudi prizadevanja na lokalni in regionalni ravni za doseganje ciljev, ki so bili sprejeti na konferenci COP 21 v Parizu; |
| --- | --- |

27.

poziva Evropsko komisijo, naj skupaj z OR razvije koncept lokalno in regionalno določenih prispevkov, s tem pa spodbudi prizadevanja na lokalni in regionalni ravni za doseganje ciljev, ki so bili sprejeti na konferenci COP 21 v Parizu;

| 28. | poziva Komisijo, naj posodobi svoje podnebne in energetske cilje, da bi se do leta 2030 emisije toplogrednih plinov v primerjavi z letom 1990 zmanjšale za 50 %, ter prilagajanje vključi v politike in financiranje na vseh ravneh. Komisija bi morala podpreti prostovoljne pobude za prožen prehod z nizkimi emisijami CO2 v mestih in regijah. V ocenjevalno poročilo Komisije o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam bi bilo treba dodati pojasnilo glede krepitve vloge mest in regij; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj posodobi svoje podnebne in energetske cilje, da bi se do leta 2030 emisije toplogrednih plinov v primerjavi z letom 1990 zmanjšale za 50 %, ter prilagajanje vključi v politike in financiranje na vseh ravneh. Komisija bi morala podpreti prostovoljne pobude za prožen prehod z nizkimi emisijami CO2 v mestih in regijah. V ocenjevalno poročilo Komisije o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam bi bilo treba dodati pojasnilo glede krepitve vloge mest in regij;

Trajnostni razvoj

| 29. | spodbuja Komisijo, naj podpre izvajanje strategij za zmanjševanje tveganja nesreč v mestih in regijah, zlasti na čezmejnih območjih, ter poskrbi, da bodo pri naložbah EU upoštevani standardi za zmanjševanje tveganja nesreč; |
| --- | --- |

29.

spodbuja Komisijo, naj podpre izvajanje strategij za zmanjševanje tveganja nesreč v mestih in regijah, zlasti na čezmejnih območjih, ter poskrbi, da bodo pri naložbah EU upoštevani standardi za zmanjševanje tveganja nesreč;

| 30. | pozdravlja vzpostavitev platforme EU o izgubah in zavržkih hrane ter poziva Komisijo, naj ukrepa v zvezi z izgubami hrane in določi ambiciozen cilj za njihovo zmanjšanje; to bi bilo treba vključiti v vseevropsko strategijo za trajnostne prehranske sisteme, skupaj z zaščito biotske raznovrstnosti ter okoljskimi, zdravstvenimi in trgovinskimi vidiki in vidiki upravljanja virov in gospodarjenja z zemljišči, vključiti pa bi bilo treba tudi socialne in kulturne vrednote hrane; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja vzpostavitev platforme EU o izgubah in zavržkih hrane ter poziva Komisijo, naj ukrepa v zvezi z izgubami hrane in določi ambiciozen cilj za njihovo zmanjšanje; to bi bilo treba vključiti v vseevropsko strategijo za trajnostne prehranske sisteme, skupaj z zaščito biotske raznovrstnosti ter okoljskimi, zdravstvenimi in trgovinskimi vidiki in vidiki upravljanja virov in gospodarjenja z zemljišči, vključiti pa bi bilo treba tudi socialne in kulturne vrednote hrane;

| 31. | poziva Komisijo, naj pri izvajanju akcijskega načrta za krožno gospodarstvo preuči priporočila OR ter v začetku leta 2017 predstavi načrtovano revizijo direktive o pitni vodi, predlog uredbe o minimalnih zahtevah za kakovost ponovno uporabljene vode ter strategijo o uporabi, ponovni uporabi in recikliranju plastike, v kateri bi morali biti določeni jasni in ambiciozni cilji glede smetenja s plastičnimi odpadki in luženja plastike; poleg tega poziva Komisijo, naj predlaga dodatne pobude v zvezi z gradnjo in rušenjem objektov, določbami o okolju prijaznem oblikovanju ter uporabo sekundarnih surovin, materialov in sestavnih delov; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj pri izvajanju akcijskega načrta za krožno gospodarstvo preuči priporočila OR ter v začetku leta 2017 predstavi načrtovano revizijo direktive o pitni vodi, predlog uredbe o minimalnih zahtevah za kakovost ponovno uporabljene vode ter strategijo o uporabi, ponovni uporabi in recikliranju plastike, v kateri bi morali biti določeni jasni in ambiciozni cilji glede smetenja s plastičnimi odpadki in luženja plastike; poleg tega poziva Komisijo, naj predlaga dodatne pobude v zvezi z gradnjo in rušenjem objektov, določbami o okolju prijaznem oblikovanju ter uporabo sekundarnih surovin, materialov in sestavnih delov;

| 32. | je pripravljen, da prek tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja še poglobi sodelovanje s Komisijo pri dolgo pričakovanih ukrepih v zvezi s prednostnim ciljem št. 4 iz sedmega okoljskega akcijskega programa Evropske unije za obdobje 2014–2020; izraža obžalovanje, da so načrtovane pobude za leto 2017 nezakonodajne, ter ponovno poziva k oblikovanju predloga direktive, ki bi vsebovala določbe o zagotavljanju skladnosti za celoten pravni red Unije, in sprejetju nove direktive o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah; |
| --- | --- |

32.

je pripravljen, da prek tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja še poglobi sodelovanje s Komisijo pri dolgo pričakovanih ukrepih v zvezi s prednostnim ciljem št. 4 iz sedmega okoljskega akcijskega programa Evropske unije za obdobje 2014–2020; izraža obžalovanje, da so načrtovane pobude za leto 2017 nezakonodajne, ter ponovno poziva k oblikovanju predloga direktive, ki bi vsebovala določbe o zagotavljanju skladnosti za celoten pravni red Unije, in sprejetju nove direktive o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah;

| 33. | v skladu z nedavno izjavo s konference Cork 2.0 znova poziva k pripravi bele knjige o podeželskih območjih, ki bi bila izhodišče za politiko razvoja podeželja po letu 2020, ter se zavzema za sprejetje praktičnih ukrepov, s katerimi bi politike EU preverjali z vidika njihovega učinka na podeželje (angl. rural proofing), saj so ta območja pogosto zapostavljena in odrezana od glavnih političnih dogodkov; |
| --- | --- |

33.

v skladu z nedavno izjavo s konference Cork 2.0 znova poziva k pripravi bele knjige o podeželskih območjih, ki bi bila izhodišče za politiko razvoja podeželja po letu 2020, ter se zavzema za sprejetje praktičnih ukrepov, s katerimi bi politike EU preverjali z vidika njihovega učinka na podeželje (angl. rural proofing), saj so ta območja pogosto zapostavljena in odrezana od glavnih političnih dogodkov;

| 34. | v okviru priprav na skupno kmetijsko politiko za obdobju po letu 2020 opozarja na močno medsebojno povezavo med razvojem podeželja in kmetijstvom, zato poziva k sprejetju podpornih ukrepov za družinske kmetije, zlasti zaradi obvladovanja nestanovitnosti cen kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

34.

v okviru priprav na skupno kmetijsko politiko za obdobju po letu 2020 opozarja na močno medsebojno povezavo med razvojem podeželja in kmetijstvom, zato poziva k sprejetju podpornih ukrepov za družinske kmetije, zlasti zaradi obvladovanja nestanovitnosti cen kmetijskih proizvodov;

| 35. | si bo še naprej prizadeval za trajnostno upravljanje oceanov v korist evropskih obalnih in pomorskih regij ter njihovih morskih in pomorskih gospodarstev; da bi spodbudil modro rast in delovna mesta, bo tesno sodeloval z regijami in vsemi deležniki na področju upravljanja in krepitve zmogljivosti, pri reševanju izzivov v verigi proizvodnje hrane, zmanjševanju pritiska na okolje zaradi nezakonitih ribolovnih praks in onesnaževanja ter na področju pomorskega znanja, raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

35.

si bo še naprej prizadeval za trajnostno upravljanje oceanov v korist evropskih obalnih in pomorskih regij ter njihovih morskih in pomorskih gospodarstev; da bi spodbudil modro rast in delovna mesta, bo tesno sodeloval z regijami in vsemi deležniki na področju upravljanja in krepitve zmogljivosti, pri reševanju izzivov v verigi proizvodnje hrane, zmanjševanju pritiska na okolje zaradi nezakonitih ribolovnih praks in onesnaževanja ter na področju pomorskega znanja, raziskav in inovacij;

| 36. | izraža obžalovanje, da v delovnem programu Komisije za leto 2017 ni dovolj pozornosti posvečene zdravju, saj bi morala Komisija podpreti države članice in njihove regije pri prizadevanjih za boljšo preventivo ter reformo in optimizacijo njihovih zdravstvenih sistemov, zlasti z rešitvami na področju e-zdravja, pa tudi pri razvoju celovitih demografskih strategij; |
| --- | --- |

36.

izraža obžalovanje, da v delovnem programu Komisije za leto 2017 ni dovolj pozornosti posvečene zdravju, saj bi morala Komisija podpreti države članice in njihove regije pri prizadevanjih za boljšo preventivo ter reformo in optimizacijo njihovih zdravstvenih sistemov, zlasti z rešitvami na področju e-zdravja, pa tudi pri razvoju celovitih demografskih strategij;

Strategija za enotni trg, MSP, industrija, konkurenca in enotni digitalni trg

| 37. | pozdravlja namero Komisije, da predlaga ukrepe za okrepitev enotnega trga blaga, zlasti v zvezi z medsebojnim priznavanjem in neskladnimi proizvodi, in poudarja, da je treba nadaljevati prizadevanja za dokončno vzpostavitev enotnega trga za storitve, ki je povsem ustrezno v središču strategije za enotni trg; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja namero Komisije, da predlaga ukrepe za okrepitev enotnega trga blaga, zlasti v zvezi z medsebojnim priznavanjem in neskladnimi proizvodi, in poudarja, da je treba nadaljevati prizadevanja za dokončno vzpostavitev enotnega trga za storitve, ki je povsem ustrezno v središču strategije za enotni trg;

| 38. | ponavlja svoj poziv, da se steber enotnega trga vključi v evropski semester in da se sprejme sistem rednega spremljanja in ocenjevanja; |
| --- | --- |

38.

ponavlja svoj poziv, da se steber enotnega trga vključi v evropski semester in da se sprejme sistem rednega spremljanja in ocenjevanja;

| 39. | je seznanjen z namero Komisije, da se zavzame za evropsko industrijo, in poudarja, da je konkurenčnost evropske industrije odvisna tudi od konkurenčne dobavne verige, in da ima pri tem trgovinska politika pomembno vlogo; |
| --- | --- |

39.

je seznanjen z namero Komisije, da se zavzame za evropsko industrijo, in poudarja, da je konkurenčnost evropske industrije odvisna tudi od konkurenčne dobavne verige, in da ima pri tem trgovinska politika pomembno vlogo;

| 40. | poudarja pomen priprave pametne pravne ureditve in zmanjšanja upravnega bremena za mala in srednja podjetja, predvsem z nadaljnjo krepitvijo programa REFIT in zagotavljanjem, da se učinek na mala in srednja podjetja sistematično upošteva pri oblikovanju novih pravil; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen priprave pametne pravne ureditve in zmanjšanja upravnega bremena za mala in srednja podjetja, predvsem z nadaljnjo krepitvijo programa REFIT in zagotavljanjem, da se učinek na mala in srednja podjetja sistematično upošteva pri oblikovanju novih pravil;

| 41. | izraža svojo podporo vzpostavitvi foruma mest sodelovalnega gospodarstva, v katerem bo sam glavni akter; hkrati pa izraža obžalovanje, ker ni nobenega predloga za zagotovitev pravic pri novih oblikah dela, ki so rezultat digitalizacije; |
| --- | --- |

41.

izraža svojo podporo vzpostavitvi foruma mest sodelovalnega gospodarstva, v katerem bo sam glavni akter; hkrati pa izraža obžalovanje, ker ni nobenega predloga za zagotovitev pravic pri novih oblikah dela, ki so rezultat digitalizacije;

| 42. | poudarja, da je potrebna revizija sklepa in okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena, in poziva Komisijo, naj leta 2017 sproži javno posvetovanje, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti predstavile svoja stališča o težavah, s katerimi se srečujejo v zvezi z nadzorom državne pomoči pri financiranju storitev splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je potrebna revizija sklepa in okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena, in poziva Komisijo, naj leta 2017 sproži javno posvetovanje, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti predstavile svoja stališča o težavah, s katerimi se srečujejo v zvezi z nadzorom državne pomoči pri financiranju storitev splošnega gospodarskega pomena;

| 43. | poudarja ključno vlogo učinkovitega sistema javnih naročil v smislu zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti za izpolnitev naložbenih ciljev EU in poziva Komisijo, naj zagotovi pomoč za dosledno izvajanje direktiv o javnih naročilih, da bi ocenili težave, s katerimi se lokalne in regionalne oblasti srečujejo pri uporabi direktiv o javnih naročilih; |
| --- | --- |

43.

poudarja ključno vlogo učinkovitega sistema javnih naročil v smislu zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti za izpolnitev naložbenih ciljev EU in poziva Komisijo, naj zagotovi pomoč za dosledno izvajanje direktiv o javnih naročilih, da bi ocenili težave, s katerimi se lokalne in regionalne oblasti srečujejo pri uporabi direktiv o javnih naročilih;

| 44. | ponavlja svoj poziv za prenovitev evropske strategije za turizem v okviru posebne proračunske postavke za turizem v EU in poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo dostop do financiranja za mala in srednja podjetja v turističnem sektorju; |
| --- | --- |

44.

ponavlja svoj poziv za prenovitev evropske strategije za turizem v okviru posebne proračunske postavke za turizem v EU in poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo dostop do financiranja za mala in srednja podjetja v turističnem sektorju;

| 45. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi zaključila izvajanje strategije za enotni digitalni trg, tudi prek e-javnih naročil, sam pa bo prispeval prek novoustanovljene skupne sodelovalne platforme za širokopasovni dostop; poudarja, da morajo imeti vse evropske regije korist od enotnega digitalnega trga in dostop do visokohitrostne širokopasovne povezave; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi zaključila izvajanje strategije za enotni digitalni trg, tudi prek e-javnih naročil, sam pa bo prispeval prek novoustanovljene skupne sodelovalne platforme za širokopasovni dostop; poudarja, da morajo imeti vse evropske regije korist od enotnega digitalnega trga in dostop do visokohitrostne širokopasovne povezave;

Pravosodje, temeljne pravice in migracije

| 46. | poudarja, da so migracije kompleksen proces na več ravneh, v katerem imajo regije in mesta v državah gostiteljicah in izvora pomembno vlogo. Pomembno je spodbujati okrepljeni dialog in tesnejše sodelovanje med državami članicami in institucijami tako v EU kot v državah izvora in tranzita migrantov in njihovih lokalnih in regionalnih skupnostih; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da so migracije kompleksen proces na več ravneh, v katerem imajo regije in mesta v državah gostiteljicah in izvora pomembno vlogo. Pomembno je spodbujati okrepljeni dialog in tesnejše sodelovanje med državami članicami in institucijami tako v EU kot v državah izvora in tranzita migrantov in njihovih lokalnih in regionalnih skupnostih;

| 47. | zato poziva Komisijo, naj upošteva priporočila OR za zaščito beguncev v njihovih državah izvora in priporočila v zvezi z novim okvirom za partnerske sporazume; |
| --- | --- |

47.

zato poziva Komisijo, naj upošteva priporočila OR za zaščito beguncev v njihovih državah izvora in priporočila v zvezi z novim okvirom za partnerske sporazume;

| 48. | poziva k podpori lokalnih in regionalnih oblasti, saj jim je treba pomagati pri izvajanju reforme skupnega evropskega azilnega sistema in drugih instrumentov EU, oblikovanih na podlagi evropske agende o migracijah, kot so spremenjene določbe o zakonitih migracijah in akcijski načrt o vključevanju; poziva Komisijo, naj v vmesni pregled evropske agende o migracijah vključi priporočila OR o vključevanju migrantov; opozarja, da je vključevanje proces, ki temelji tako na pravicah kot dolžnostih; |
| --- | --- |

48.

poziva k podpori lokalnih in regionalnih oblasti, saj jim je treba pomagati pri izvajanju reforme skupnega evropskega azilnega sistema in drugih instrumentov EU, oblikovanih na podlagi evropske agende o migracijah, kot so spremenjene določbe o zakonitih migracijah in akcijski načrt o vključevanju; poziva Komisijo, naj v vmesni pregled evropske agende o migracijah vključi priporočila OR o vključevanju migrantov; opozarja, da je vključevanje proces, ki temelji tako na pravicah kot dolžnostih;

| 49. | je zaskrbljen zaradi težav pri spremljanju prisotnosti mladoletnikov brez spremstva in tveganja, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi in spolnega nasilja; odločno poziva k izvajanju vključevanja in programov usposabljanja, tako za mladoletnike kot za lokalne in regionalne uprave, pristojne za njihov sprejem, in matične skupnosti mladoletnikov, ki že delujejo v državi gostiteljici, da bi pripomogle k temu, da bi mladoletniki lahko začasno živeli pri gostiteljskih družinah ali v ustrezno opremljenih prostorih, kjer je mogoče podpreti njihov družbeni, emocionalni in kognitivni razvoj; |
| --- | --- |

49.

je zaskrbljen zaradi težav pri spremljanju prisotnosti mladoletnikov brez spremstva in tveganja, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi in spolnega nasilja; odločno poziva k izvajanju vključevanja in programov usposabljanja, tako za mladoletnike kot za lokalne in regionalne uprave, pristojne za njihov sprejem, in matične skupnosti mladoletnikov, ki že delujejo v državi gostiteljici, da bi pripomogle k temu, da bi mladoletniki lahko začasno živeli pri gostiteljskih družinah ali v ustrezno opremljenih prostorih, kjer je mogoče podpreti njihov družbeni, emocionalni in kognitivni razvoj;

| 50. | poziva Komisijo, naj lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi specifične in praktične informacije o možnostih financiranja za sprejemanje in vključevanje migrantov ter ponovno poziva k spodbujanju neposrednega dostopa lokalnih in regionalnih oblasti do ustreznih finančnih instrumentov EU; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi specifične in praktične informacije o možnostih financiranja za sprejemanje in vključevanje migrantov ter ponovno poziva k spodbujanju neposrednega dostopa lokalnih in regionalnih oblasti do ustreznih finančnih instrumentov EU;

| 51. | poziva Komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti podpre pri razvoju strategij za preprečevanje radikalizacije, še naprej zbira in objavlja najboljše prakse o načinih preprečevanja radikalizacije z oblikovanjem ukrepov na lokalni in regionalni ravni ter podpre sodelovanje med mesti pri reševanju problema radikalizacije; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti podpre pri razvoju strategij za preprečevanje radikalizacije, še naprej zbira in objavlja najboljše prakse o načinih preprečevanja radikalizacije z oblikovanjem ukrepov na lokalni in regionalni ravni ter podpre sodelovanje med mesti pri reševanju problema radikalizacije;

Trgovinska politika EU

| 52. | ugotavlja, da namerava Komisija nadaljevati pogajanja na področju trgovine z ZDA, Japonsko, Mercosurjem, Mehiko, Tunizijo in državami ASEAN ter pridobiti nove mandate za začetek pogajanj s Turčijo, Avstralijo, Novo Zelandijo in Čilom, vendar meni, da bi si morala bolj prizadevati za dokazovanje njihove dodane vrednosti; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da namerava Komisija nadaljevati pogajanja na področju trgovine z ZDA, Japonsko, Mercosurjem, Mehiko, Tunizijo in državami ASEAN ter pridobiti nove mandate za začetek pogajanj s Turčijo, Avstralijo, Novo Zelandijo in Čilom, vendar meni, da bi si morala bolj prizadevati za dokazovanje njihove dodane vrednosti;

| 53. | ponovno poudarja, predvsem glede na ambiciozno prihodnjo trgovinsko agendo, da bi morala Komisija za vse pomembne pobude na področju trgovinske politike pripraviti ocene teritorialnega učinka; |
| --- | --- |

53.

ponovno poudarja, predvsem glede na ambiciozno prihodnjo trgovinsko agendo, da bi morala Komisija za vse pomembne pobude na področju trgovinske politike pripraviti ocene teritorialnega učinka;

Stabilnost in sodelovanje zunaj Evropske unije

| 54. | pozdravlja, da je v globalni strategiji EU za zunanjo in varnostno politiko izrecno pozvano k prenovi zunanjih partnerstev, in ugotavlja, da bo EU podpirala različne poti za vzpostavljanje odpornosti v svojem sosedstvu, pri čemer bo usmerjena v najhujše primere vladne, gospodarske, družbene in podnebne oziroma energetske ranljivosti, ter razvijala bolj učinkovite migracijske politike za Evropo in njene partnerje; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja, da je v globalni strategiji EU za zunanjo in varnostno politiko izrecno pozvano k prenovi zunanjih partnerstev, in ugotavlja, da bo EU podpirala različne poti za vzpostavljanje odpornosti v svojem sosedstvu, pri čemer bo usmerjena v najhujše primere vladne, gospodarske, družbene in podnebne oziroma energetske ranljivosti, ter razvijala bolj učinkovite migracijske politike za Evropo in njene partnerje;

| 55. | poudarja prispevek OR prek skupnih posvetovalnih odborov in delovnih skupin ter organizacije dnevov širitve s partnerji iz držav pristopnic k cilju širitvene politike Komisije o spodbujanju skupne stabilnosti in blaginje z državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami; |
| --- | --- |

55.

poudarja prispevek OR prek skupnih posvetovalnih odborov in delovnih skupin ter organizacije dnevov širitve s partnerji iz držav pristopnic k cilju širitvene politike Komisije o spodbujanju skupne stabilnosti in blaginje z državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami;

| 56. | poudarja, da ima lahko evropska sosedska politika (ESP) trajen učinek samo, če bodo od tega imeli vsi upravičenci dejansko korist, in poudarja, da je treba ohraniti ravnovesje med vzhodnim in južnim sosedstvom; poudarja vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri utrjevanju demokracije in pravne države v družbi in poziva, naj se uvede več podpore za reforme na področju decentralizacije v državah, ki mejijo na EU; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da ima lahko evropska sosedska politika (ESP) trajen učinek samo, če bodo od tega imeli vsi upravičenci dejansko korist, in poudarja, da je treba ohraniti ravnovesje med vzhodnim in južnim sosedstvom; poudarja vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri utrjevanju demokracije in pravne države v družbi in poziva, naj se uvede več podpore za reforme na področju decentralizacije v državah, ki mejijo na EU;

| 57. | poudarja, da regionalno sodelovanje veliko prispeva k svetovni stabilnosti, in poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje z Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM), Konferenco regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP) in projektno skupino za Ukrajino, zlasti pri izvajanju regionalnih programov in novih pobud; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da regionalno sodelovanje veliko prispeva k svetovni stabilnosti, in poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje z Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM), Konferenco regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP) in projektno skupino za Ukrajino, zlasti pri izvajanju regionalnih programov in novih pobud;

| 58. | poudarja, da je treba pri izvajanju prenovljene evropske sosedske politike namenjati prednost pobudam za spodbujanje procesov decentralizacije, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja in krepitve upravnih zmogljivosti na podnacionalni ravni; opozarja na pobudo iz Nikozije, ki jo je OR sprožil v podporo libijskim mestom in ki je pripomogla k uskladitvi potreb libijskih občin s tehnično podporo za ponovno vzpostavitev njihovih zmogljivosti kot ponudnic storitev; poziva Komisijo, naj tudi v prihodnje podpira takšne oblike sodelovanja od spodaj navzgor ter zagotovi zadostne upravne in finančne vire; ponovno poudarja, da je treba uvesti nove instrumente za krepitev zmogljivosti v državah pristopnicah in državah evropske sosedske politike, ki bodo nadomestili nekdanji instrument za lokalno upravo; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je treba pri izvajanju prenovljene evropske sosedske politike namenjati prednost pobudam za spodbujanje procesov decentralizacije, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja in krepitve upravnih zmogljivosti na podnacionalni ravni; opozarja na pobudo iz Nikozije, ki jo je OR sprožil v podporo libijskim mestom in ki je pripomogla k uskladitvi potreb libijskih občin s tehnično podporo za ponovno vzpostavitev njihovih zmogljivosti kot ponudnic storitev; poziva Komisijo, naj tudi v prihodnje podpira takšne oblike sodelovanja od spodaj navzgor ter zagotovi zadostne upravne in finančne vire; ponovno poudarja, da je treba uvesti nove instrumente za krepitev zmogljivosti v državah pristopnicah in državah evropske sosedske politike, ki bodo nadomestili nekdanji instrument za lokalno upravo;

| 59. | podpira nedavne dogodke po združitvi evropske Konvencije županov za podnebje in energijo in Koalicije županov, s čimer je nastala največja koalicija mest, zavezanih k podnebnim ukrepom, in je pripravljen uporabiti svoje mednarodne kanale, stike in partnerstva (ARLEM za konvencijo županov v južnem Sredozemlju in Afriki, CORLEAP za konvencijo županov na Vzhodu, ICLEI in forum o urbanizaciji EU-Kitajska za Severno Ameriko in jugovzhodno Azijo itd.), da bi dodatno okrepili prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb ter prilagajanje in odpornost nanje, pa tudi izzive, povezane s trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

59.

podpira nedavne dogodke po združitvi evropske Konvencije županov za podnebje in energijo in Koalicije županov, s čimer je nastala največja koalicija mest, zavezanih k podnebnim ukrepom, in je pripravljen uporabiti svoje mednarodne kanale, stike in partnerstva (ARLEM za konvencijo županov v južnem Sredozemlju in Afriki, CORLEAP za konvencijo županov na Vzhodu, ICLEI in forum o urbanizaciji EU-Kitajska za Severno Ameriko in jugovzhodno Azijo itd.), da bi dodatno okrepili prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb ter prilagajanje in odpornost nanje, pa tudi izzive, povezane s trajnostnim razvojem;

| 60. | poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z OR pri predstavljanju specifičnih pomislekov, izkušenj in prispevkov evropskih mest v novi strukturi upravljanja svetovne Konvencije; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z OR pri predstavljanju specifičnih pomislekov, izkušenj in prispevkov evropskih mest v novi strukturi upravljanja svetovne Konvencije;

| 61. | pozdravlja predlagani novi okvir za partnerstvo s tretjimi državami in novi evropski načrt za zunanje naložbe ter poziva k vključitvi lokalnih in regionalnih organov v ta proces; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja predlagani novi okvir za partnerstvo s tretjimi državami in novi evropski načrt za zunanje naložbe ter poziva k vključitvi lokalnih in regionalnih organov v ta proces;

| 62. | poziva Komisijo, naj spodbuja aktivno udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti pri razvojnem sodelovanju med pogajanji o revidiranem evropskem soglasju o razvoju in izvajanju ciljev ZN za trajnostni razvoj ter o novem sporazumu, nasledniku sporazuma iz Cotonouja, ki bo glavna tema konference OR o decentraliziranem sodelovanju marca 2017; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj spodbuja aktivno udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti pri razvojnem sodelovanju med pogajanji o revidiranem evropskem soglasju o razvoju in izvajanju ciljev ZN za trajnostni razvoj ter o novem sporazumu, nasledniku sporazuma iz Cotonouja, ki bo glavna tema konference OR o decentraliziranem sodelovanju marca 2017;

Državljanstvo, upravljanje in boljša priprava zakonodaje

| 63. | poziva Komisijo, naj revidira uredbo o evropski državljanski pobudi, da bi poenostavili in izboljšali pravni okvir tega instrumenta; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj revidira uredbo o evropski državljanski pobudi, da bi poenostavili in izboljšali pravni okvir tega instrumenta;

| 64. | pozdravlja pobudo Komisije REFIT, zlasti predlog, da se oceni transparentnost in demokratični nadzor nad postopki za delegirane in izvedbene akte ter nekatere sekundarne akte; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja pobudo Komisije REFIT, zlasti predlog, da se oceni transparentnost in demokratični nadzor nad postopki za delegirane in izvedbene akte ter nekatere sekundarne akte;

| 65. | ponovno poziva k vključitvi ocen teritorialnega učinka v oceno učinka za novo zakonodajo EU, kjer je to primerno; predlaga tesnejše sodelovanje med OR in ravno ustanovljenim strokovnim središčem Skupnega raziskovalnega središča za teritorialne politike pri ocenjevanju izvajanja zakonodaje EU; |
| --- | --- |

65.

ponovno poziva k vključitvi ocen teritorialnega učinka v oceno učinka za novo zakonodajo EU, kjer je to primerno; predlaga tesnejše sodelovanje med OR in ravno ustanovljenim strokovnim središčem Skupnega raziskovalnega središča za teritorialne politike pri ocenjevanju izvajanja zakonodaje EU;

| 66. | poziva k večji transparentnosti, sodelovanju in učinkovitosti institucij EU in pozdravlja njihovo zavezanost v skladu z medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje, da skupaj določajo širše cilje in prednostne naloge, zlasti za zakonodajne predloge; poleg tega poziva k vključitvi OR v vse faze zakonodajnega postopka, da bi v celoti izkoristili njegov potencial v okviru priprave zakonodaje; |
| --- | --- |

66.

poziva k večji transparentnosti, sodelovanju in učinkovitosti institucij EU in pozdravlja njihovo zavezanost v skladu z medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje, da skupaj določajo širše cilje in prednostne naloge, zlasti za zakonodajne predloge; poleg tega poziva k vključitvi OR v vse faze zakonodajnega postopka, da bi v celoti izkoristili njegov potencial v okviru priprave zakonodaje;

| 67. | pričakuje vse tesnejše sodelovanje z Evropsko komisijo in Evropskim parlamentom pri spremljanju subsidiarnosti in pri pripravi konference o subsidiarnosti, ki bo organizirana leta 2017; |
| --- | --- |

67.

pričakuje vse tesnejše sodelovanje z Evropsko komisijo in Evropskim parlamentom pri spremljanju subsidiarnosti in pri pripravi konference o subsidiarnosti, ki bo organizirana leta 2017;

| 68. | pooblašča predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, slovaškemu predsedstvu Sveta EU in predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

68.

pooblašča predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, slovaškemu predsedstvu Sveta EU in predsedniku Evropskega sveta.

V Bruslju, 8. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

MNENJA

Odbor regij

120. plenarno zasedanje 7. in 8. decembra 2016

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/8

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Program REFIT: lokalni in regionalni vidik

(2017/C 185/02)

| Poročevalec: | François DECOSTER (FR/ALDE),
  podpredsednik regionalnega sveta, Nord-Pas-de-Calais-Picardie |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Dopis Evropske komisije z dne 13. januarja 2016 |

Poročevalec:

François DECOSTER (FR/ALDE),

podpredsednik regionalnega sveta, Nord-Pas-de-Calais-Picardie

Referenčni dokument:

Dopis Evropske komisije z dne 13. januarja 2016

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | podpira prizadevanja Evropske komisije, da bi evropske politike bolje izražale vprašanja, s katerimi se ukvarjajo nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, in ponavlja, da morajo biti za to pristojne vse ravni oblasti; |
| --- | --- |

1.

podpira prizadevanja Evropske komisije, da bi evropske politike bolje izražale vprašanja, s katerimi se ukvarjajo nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, in ponavlja, da morajo biti za to pristojne vse ravni oblasti;

| 2. | podpira stališče, da boljše pravno urejanje ne pomeni zgolj manj zakonodaje na ravni EU, temveč tudi določanje ravni, na kateri je predvidene cilje mogoče najbolje doseči, in poudarja, da je učinkovita uporaba načela subsidiarnosti ključni element boljšega pravnega urejanja; |
| --- | --- |

2.

podpira stališče, da boljše pravno urejanje ne pomeni zgolj manj zakonodaje na ravni EU, temveč tudi določanje ravni, na kateri je predvidene cilje mogoče najbolje doseči, in poudarja, da je učinkovita uporaba načela subsidiarnosti ključni element boljšega pravnega urejanja;

| 3. | poudarja, da morajo vsi predpisi v enaki meri upoštevati skrbi in pričakovanja v zvezi z varnostjo na eni strani (individualno, pravno, upravno in finančno) in učinkovitostjo, svobodo oziroma prožnostjo na drugi strani; uravnotežena obravnava teh skrbi v konkretnih primerih je stvar demokratičnega procesa, naloga demokratično izvoljenih predstavnikov na vseh ravneh oblasti pa je državljanom pojasniti neizogibne neugodne posledice popuščanj in kompromisov; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da morajo vsi predpisi v enaki meri upoštevati skrbi in pričakovanja v zvezi z varnostjo na eni strani (individualno, pravno, upravno in finančno) in učinkovitostjo, svobodo oziroma prožnostjo na drugi strani; uravnotežena obravnava teh skrbi v konkretnih primerih je stvar demokratičnega procesa, naloga demokratično izvoljenih predstavnikov na vseh ravneh oblasti pa je državljanom pojasniti neizogibne neugodne posledice popuščanj in kompromisov;

| 4. | se zaveda dela skupine na visoki ravni za upravne obremenitve (Stoiberjeva skupina), njenega končnega poročila in različnih stališč; |
| --- | --- |

4.

se zaveda dela skupine na visoki ravni za upravne obremenitve (Stoiberjeva skupina), njenega končnega poročila in različnih stališč;

| 5. | je seznanjen, da so Svet, Komisija in Parlament 13. aprila 2016 podpisali medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje, in upa, da bo ta novi sporazum prispeval k izboljšanju odločanja EU v vseh fazah – pri načrtovanju, pripravi predlogov, sprejemanju, izvajanju in ocenjevanju; izraža zaskrbljenost, da posebna vloga demokratično izvoljenih predstavnikov lokalne in regionalne ravni ter OR v medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje ni omenjena nikjer drugje kot v povezavi z deležniki kljub pomenu in pooblastilom, ki jim jo daje Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen, da so Svet, Komisija in Parlament 13. aprila 2016 podpisali medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje, in upa, da bo ta novi sporazum prispeval k izboljšanju odločanja EU v vseh fazah – pri načrtovanju, pripravi predlogov, sprejemanju, izvajanju in ocenjevanju; izraža zaskrbljenost, da posebna vloga demokratično izvoljenih predstavnikov lokalne in regionalne ravni ter OR v medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje ni omenjena nikjer drugje kot v povezavi z deležniki kljub pomenu in pooblastilom, ki jim jo daje Lizbonska pogodba;

| 6. | želi biti vključen v dodatne pobude v zvezi z razlaganjem in izvajanjem novega sporazuma, da bi se lahko v celoti izkoristil potencial, ki ga ima kot posvetovalni organ v zakonodajnem procesu; opozarja, da je veliko članov OR pristojnih za izvajanje politik EU; |
| --- | --- |

6.

želi biti vključen v dodatne pobude v zvezi z razlaganjem in izvajanjem novega sporazuma, da bi se lahko v celoti izkoristil potencial, ki ga ima kot posvetovalni organ v zakonodajnem procesu; opozarja, da je veliko članov OR pristojnih za izvajanje politik EU;

| 7. | pozdravlja zaprosilo Komisije za širše predhodno mnenje, v katerem bi bili predstavljeni dodatni predlogi glede zahtev, ki jih nalagajo predpisi EU, in enostavnejši načini za doseganje enakih ali celo boljših rezultatov; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja zaprosilo Komisije za širše predhodno mnenje, v katerem bi bili predstavljeni dodatni predlogi glede zahtev, ki jih nalagajo predpisi EU, in enostavnejši načini za doseganje enakih ali celo boljših rezultatov;

| 8. | pozdravlja zaprosila Komisije za predhodna mnenja OR za posamezne politike, med drugim na področjih, kot so okolje, energetika, finančne storitve in kmetijstvo, za katera lahko lokalne in regionalne oblasti opredelijo upravna bremena in podajo predloge za izboljšanje, ki bi ustrezali njihovim potrebam; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja zaprosila Komisije za predhodna mnenja OR za posamezne politike, med drugim na področjih, kot so okolje, energetika, finančne storitve in kmetijstvo, za katera lahko lokalne in regionalne oblasti opredelijo upravna bremena in podajo predloge za izboljšanje, ki bi ustrezali njihovim potrebam;

| 9. | se zaveda, da je to širše predhodno mnenje namenjeno pregledu učinkov predpisov na lokalne in regionalne oblasti, in spodbuja, da se s posebno politično in sektorsko naravnano analizo opredelijo ozka grla in bremena; |
| --- | --- |

9.

se zaveda, da je to širše predhodno mnenje namenjeno pregledu učinkov predpisov na lokalne in regionalne oblasti, in spodbuja, da se s posebno politično in sektorsko naravnano analizo opredelijo ozka grla in bremena;

| 10. | pozdravlja splošni pristop, pri katerem se v posvetovanje o boljšem pravnem urejanju vključujejo konkretno lokalni in regionalni akterji; v zvezi s tem pozdravlja na primer poročilo nizozemskih pokrajin za boljše pravno urejanje EU (Dutch Provinces for better EU regulation) in opozarja na opredeljena ozka grla in predlagane specifične rešitve; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja splošni pristop, pri katerem se v posvetovanje o boljšem pravnem urejanju vključujejo konkretno lokalni in regionalni akterji; v zvezi s tem pozdravlja na primer poročilo nizozemskih pokrajin za boljše pravno urejanje EU (Dutch Provinces for better EU regulation) in opozarja na opredeljena ozka grla in predlagane specifične rešitve;

| 11. | v zvezi s tem izraža podporo sprejetju Amsterdamskega pakta v zvezi s konkretnim izvajanjem agende EU za mesta, saj ima boljša priprava zakonodaje pomembno vlogo pri tematskih partnerstvih. V tej zvezi je nastala tudi študija Bridge! Better EU-regulation for local and regional governments (Most – boljša zakonodaja EU za lokalne in regionalne oblasti), ki predstavlja nekaj konkretnih primerov lokalnih in regionalnih praks, ki so v nasprotju z evropsko zakonodajo; |
| --- | --- |

11.

v zvezi s tem izraža podporo sprejetju Amsterdamskega pakta v zvezi s konkretnim izvajanjem agende EU za mesta, saj ima boljša priprava zakonodaje pomembno vlogo pri tematskih partnerstvih. V tej zvezi je nastala tudi študija Bridge! Better EU-regulation for local and regional governments (Most – boljša zakonodaja EU za lokalne in regionalne oblasti), ki predstavlja nekaj konkretnih primerov lokalnih in regionalnih praks, ki so v nasprotju z evropsko zakonodajo;

| 12. | poziva Evropsko komisijo, naj preuči predlagane rešitve v povezavi s sektorskimi predpisi, sorazmernostjo, čezmejnimi ozkimi grli, državno pomočjo in revizijskim pritiskom in jih upošteva pri pripravi novih predpisov; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko komisijo, naj preuči predlagane rešitve v povezavi s sektorskimi predpisi, sorazmernostjo, čezmejnimi ozkimi grli, državno pomočjo in revizijskim pritiskom in jih upošteva pri pripravi novih predpisov;

| 13. | priznava posebno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti na vrsti področij, na katera znatno vplivajo predpisi EU, ter njihovo vlogo organa, ki izvaja zakonodajo EU in upravlja s sredstvi EU; poudarja, da jim ta konkretna odgovornost daje dobre priložnosti za oceno, katera področja pravnih okvirov so problematična in jih je morda treba spremeniti; |
| --- | --- |

13.

priznava posebno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti na vrsti področij, na katera znatno vplivajo predpisi EU, ter njihovo vlogo organa, ki izvaja zakonodajo EU in upravlja s sredstvi EU; poudarja, da jim ta konkretna odgovornost daje dobre priložnosti za oceno, katera področja pravnih okvirov so problematična in jih je morda treba spremeniti;

| 14. | meni, da je treba na vseh ravneh upravljanja zagotoviti, da je zakonodaja primerna, učinkovita in uspešna, da ne ustvarja nepotrebnih stroškov in bremen, hkrati pa varuje državljane, potrošnike, trajnost in okolje; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba na vseh ravneh upravljanja zagotoviti, da je zakonodaja primerna, učinkovita in uspešna, da ne ustvarja nepotrebnih stroškov in bremen, hkrati pa varuje državljane, potrošnike, trajnost in okolje;

| 15. | meni, da bi morale institucije EU vsem državljanom dokazati vrednost regulativnih okvirov in dodano vrednost zakonodaje EU ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi morale institucije EU vsem državljanom dokazati vrednost regulativnih okvirov in dodano vrednost zakonodaje EU ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 16. | ugotavlja, da so se v sedanjih težkih gospodarskih razmerah z dodatnimi stroški zaradi prevelike regulacije za številne lokalne in regionalne oblasti povečali proračunski rezi, in to v časih, ko se je že zmanjšala količina sredstev, ki je na voljo. To se je izkazalo za veliko breme in je povzročilo še večji pritisk na te oblasti, da poskusijo zmanjšati upravne stroške, medtem ko se soočajo z vse večjimi zahtevami za ukrepanje. Zato ponovno poudarja potrebo po poenostavitvi in zmanjšanju birokracije, ki vpliva na izvajanje glavnih nalog lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da so se v sedanjih težkih gospodarskih razmerah z dodatnimi stroški zaradi prevelike regulacije za številne lokalne in regionalne oblasti povečali proračunski rezi, in to v časih, ko se je že zmanjšala količina sredstev, ki je na voljo. To se je izkazalo za veliko breme in je povzročilo še večji pritisk na te oblasti, da poskusijo zmanjšati upravne stroške, medtem ko se soočajo z vse večjimi zahtevami za ukrepanje. Zato ponovno poudarja potrebo po poenostavitvi in zmanjšanju birokracije, ki vpliva na izvajanje glavnih nalog lokalnih in regionalnih oblasti;

| 17. | ceni, da je bil v dosedanjih poročilih in mnenjih Evropskega parlamenta, EESO in OR potrjen pomen usklajenega ukrepanja EU v duhu partnerstva z nacionalnimi institucijami in institucijami EU ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

17.

ceni, da je bil v dosedanjih poročilih in mnenjih Evropskega parlamenta, EESO in OR potrjen pomen usklajenega ukrepanja EU v duhu partnerstva z nacionalnimi institucijami in institucijami EU ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 18. | poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v podpori državljanom pri premagovanju stisk, nastalih zaradi dolgotrajnih gospodarskih problemov, tudi s sredstvi iz programov EU, in opozarja, da sta nujna pravna varnost in lažji dostop do programov EU, da bi te oblasti lahko uresničevale svojo vlogo, pri čemer je treba priznati nujnost strukturnih reform; |
| --- | --- |

18.

poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v podpori državljanom pri premagovanju stisk, nastalih zaradi dolgotrajnih gospodarskih problemov, tudi s sredstvi iz programov EU, in opozarja, da sta nujna pravna varnost in lažji dostop do programov EU, da bi te oblasti lahko uresničevale svojo vlogo, pri čemer je treba priznati nujnost strukturnih reform;

| 19. | ugotavlja, da so za številne lokalne in regionalne oblasti sredstva EU pomembna za izvajanje zakonodaje EU, še posebej za izvajanje kohezijske politike, diferencirane glede na gospodarsko moč; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da so za številne lokalne in regionalne oblasti sredstva EU pomembna za izvajanje zakonodaje EU, še posebej za izvajanje kohezijske politike, diferencirane glede na gospodarsko moč;

| 20. | priznava, da lahko dostopnost programov EU in potrebna regulativna ureditev povzročita veliko problemov z razlago pravnih okvirov, pravil izvajanja, revizije in poročanja; opozarja, da zlasti revizijska pravila sponzorjem projektov pogosto povzročajo probleme zaradi zahtev po dolgotrajnem vodenju evidenc, na kar je OR opozoril že v mnenju o poenostavitvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

20.

priznava, da lahko dostopnost programov EU in potrebna regulativna ureditev povzročita veliko problemov z razlago pravnih okvirov, pravil izvajanja, revizije in poročanja; opozarja, da zlasti revizijska pravila sponzorjem projektov pogosto povzročajo probleme zaradi zahtev po dolgotrajnem vodenju evidenc, na kar je OR opozoril že v mnenju o poenostavitvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 21. | pozdravlja resolucijo Evropskega parlamenta o programu ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): stanje in obeti (1), v kateri je potrjena pomembna vloga OR kot politične institucije, in se strinja, da se s programom REFIT ne bi smeli znižati standardi; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja resolucijo Evropskega parlamenta o programu ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): stanje in obeti (1), v kateri je potrjena pomembna vloga OR kot politične institucije, in se strinja, da se s programom REFIT ne bi smeli znižati standardi;

| 22. | sicer podpira prizadevanja za zmanjšanje birokracije in odpravo nepotrebnih regulativnih bremen, vendar poudarja, da program REFIT ne sme postati izgovor za znižanje ciljev, zlasti na področjih, kot so okolje, varnost hrane, zdravje in pravice potrošnikov; |
| --- | --- |

22.

sicer podpira prizadevanja za zmanjšanje birokracije in odpravo nepotrebnih regulativnih bremen, vendar poudarja, da program REFIT ne sme postati izgovor za znižanje ciljev, zlasti na področjih, kot so okolje, varnost hrane, zdravje in pravice potrošnikov;

| 23. | se zavzema za cilj, da se zakonodaja EU na nacionalni ravni izvaja takšna, kakršna je, kadar je to le mogoče, standardi predpisov EU pa naj se presežejo le, če za to obstajajo stvarni in strokovni razlogi. Države članice in regije pa morajo še vedno imeti možnost, da za vsak posamezni primer same odločijo, kaj je potrebno za pravilno izvajanje. Predlog Komisije, da je treba čezmerno prenašanje zakonodaje (angl. gold-plating) vsakokrat utemeljiti, bi lahko pripomogel k večji preglednosti. Toda večje prevzemanje odgovornosti v zvezi z izvajanjem na nacionalni in regionalni ravni ne bi smelo voditi v vmešavanje v vprašanja organizacije uprave in upravnih postopkov na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

23.

se zavzema za cilj, da se zakonodaja EU na nacionalni ravni izvaja takšna, kakršna je, kadar je to le mogoče, standardi predpisov EU pa naj se presežejo le, če za to obstajajo stvarni in strokovni razlogi. Države članice in regije pa morajo še vedno imeti možnost, da za vsak posamezni primer same odločijo, kaj je potrebno za pravilno izvajanje. Predlog Komisije, da je treba čezmerno prenašanje zakonodaje (angl. gold-plating) vsakokrat utemeljiti, bi lahko pripomogel k večji preglednosti. Toda večje prevzemanje odgovornosti v zvezi z izvajanjem na nacionalni in regionalni ravni ne bi smelo voditi v vmešavanje v vprašanja organizacije uprave in upravnih postopkov na nacionalni ravni;

| 24. | poudarja, da je treba pri vrednotenju zakonodaje upoštevati tako stroške kot prednosti in slabosti – družbene, okoljske in druge – za državljane in gospodarstvo ter t. i. stroške neukrepanja na ravni EU (2), tj. stroške, ki nastanejo, ker v danem sektorju ni skupnih ukrepov na evropski ravni; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba pri vrednotenju zakonodaje upoštevati tako stroške kot prednosti in slabosti – družbene, okoljske in druge – za državljane in gospodarstvo ter t. i. stroške neukrepanja na ravni EU (2), tj. stroške, ki nastanejo, ker v danem sektorju ni skupnih ukrepov na evropski ravni;

| 25. | zato ponovno poziva Komisijo, naj pripravi vseevropsko standardno definicijo čezmernega prenašanja pravnih predpisov, da se zagotovi pravna varnost pri izvajanju in uporabi prava EU in da se zmanjša odvečna birokracija (3); |
| --- | --- |

25.

zato ponovno poziva Komisijo, naj pripravi vseevropsko standardno definicijo čezmernega prenašanja pravnih predpisov, da se zagotovi pravna varnost pri izvajanju in uporabi prava EU in da se zmanjša odvečna birokracija (3);

Posebna priporočila

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo razvoj digitalnih metod in orodij IKT, tudi v okviru evropskega akcijskega načrta za e-upravo, da se zagotovita enotna oblika in postopek za zbiranje podatkov, potrebnih za spremljanje in poročanje, in s tem zmanjša upravna obremenitev zaradi vnašanja podatkov tako v nacionalne kot evropske zbirke podatkov; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo razvoj digitalnih metod in orodij IKT, tudi v okviru evropskega akcijskega načrta za e-upravo, da se zagotovita enotna oblika in postopek za zbiranje podatkov, potrebnih za spremljanje in poročanje, in s tem zmanjša upravna obremenitev zaradi vnašanja podatkov tako v nacionalne kot evropske zbirke podatkov;

| 27. | poudarja pomen preverjanja ustreznosti, s katerim se lahko ugotovijo prekrivanja in neskladnosti, ki so sčasoma nastali zaradi vrste ciljev in novih političnih pobud, zlasti kar zadeva zahteve po poročanju in skladnosti; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen preverjanja ustreznosti, s katerim se lahko ugotovijo prekrivanja in neskladnosti, ki so sčasoma nastali zaradi vrste ciljev in novih političnih pobud, zlasti kar zadeva zahteve po poročanju in skladnosti;

| 28. | poudarja, da je potrebno boljše razumevanje vseh obveznosti poročanja, ki so bile uvedene zaradi zagotavljanja skladnosti z zakonodajo EU; predlaga popis in čim večjo standardizacijo obveznosti poročanja za lokalne in regionalne oblasti ter tak način poročanja, ki bi zmanjšal upravno breme državljanov in MSP ter lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je potrebno boljše razumevanje vseh obveznosti poročanja, ki so bile uvedene zaradi zagotavljanja skladnosti z zakonodajo EU; predlaga popis in čim večjo standardizacijo obveznosti poročanja za lokalne in regionalne oblasti ter tak način poročanja, ki bi zmanjšal upravno breme državljanov in MSP ter lokalnih in regionalnih oblasti;

Komunikacija, posvetovanje in jezik

| 29. | priznava, da sta lahko jezik in njegova uporaba ovira pri sodelovanju ali pa povabilo k udeležbi; dostopen in razumljiv jezik je ključni element sprememb zakonodaje in predpisov; |
| --- | --- |

29.

priznava, da sta lahko jezik in njegova uporaba ovira pri sodelovanju ali pa povabilo k udeležbi; dostopen in razumljiv jezik je ključni element sprememb zakonodaje in predpisov;

| 30. | meni, da so za vključenost potrebni enostaven jezik ter enostavne in jasne strukture in predpisi, s čimer je mogoče zagotoviti, da bodo EU ter njen namen, programi, politike, zakonodaja in praktična pomoč dostopni vsem; |
| --- | --- |

30.

meni, da so za vključenost potrebni enostaven jezik ter enostavne in jasne strukture in predpisi, s čimer je mogoče zagotoviti, da bodo EU ter njen namen, programi, politike, zakonodaja in praktična pomoč dostopni vsem;

| 31. | zato poziva Komisijo, naj poenostavi jezik, ki ga uporablja, da bo vsem razumljiv, in predlaga, naj se strokovni izrazi uporabljajo le toliko, kolikor je potrebno za skladnost s pravnimi zahtevami; |
| --- | --- |

31.

zato poziva Komisijo, naj poenostavi jezik, ki ga uporablja, da bo vsem razumljiv, in predlaga, naj se strokovni izrazi uporabljajo le toliko, kolikor je potrebno za skladnost s pravnimi zahtevami;

| 32. | meni, da je potrebna razlaga pravil in predpisov EU, ki bo uporabniku prijaznejša in doslednejša, vključno z na primer sorazmernimi revizijskimi zahtevami, večjo uporabo fiksnih stopenj, poenostavljenimi vlogami, zahtevki in poročanjem ter jasnejšo razlago predpisov (na primer zakonodaje v zvezi z državno pomočjo in javnimi naročili); |
| --- | --- |

32.

meni, da je potrebna razlaga pravil in predpisov EU, ki bo uporabniku prijaznejša in doslednejša, vključno z na primer sorazmernimi revizijskimi zahtevami, večjo uporabo fiksnih stopenj, poenostavljenimi vlogami, zahtevki in poročanjem ter jasnejšo razlago predpisov (na primer zakonodaje v zvezi z državno pomočjo in javnimi naročili);

| 33. | se zaveda, da bi morala EU nameniti zadostno pozornost aktivni strategiji komuniciranja, ki bi pritegnila partnerje, ohranjala dejavnosti in privabljala naložbe; |
| --- | --- |

33.

se zaveda, da bi morala EU nameniti zadostno pozornost aktivni strategiji komuniciranja, ki bi pritegnila partnerje, ohranjala dejavnosti in privabljala naložbe;

| 34. | poudarja vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri usposabljanju in obveščanju o politikah in programih EU, da bi jih približali državljanom; |
| --- | --- |

34.

poudarja vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri usposabljanju in obveščanju o politikah in programih EU, da bi jih približali državljanom;

| 35. | poudarja vlogo centrov EDIC pri informiranju državljanov o zakonodaji in programih EU, ki vsebino in jezik prilagajajo državljanom; |
| --- | --- |

35.

poudarja vlogo centrov EDIC pri informiranju državljanov o zakonodaji in programih EU, ki vsebino in jezik prilagajajo državljanom;

| 36. | ugotavlja, da centri znanja, kot je Europa Decentraal na Nizozemskem, pomembno prispevajo k pravilnemu izvajanju in razlagi zakonodaje EU. Njihovi strokovnjaki imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju brezplačnih informacij in nasvetov lokalnim in regionalnim oblastem in njihovim združenjem. Po drugi strani veliko povpraševanje po delu centrov znanja kaže na potrebo po poenostavitvi zakonodaje EU; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da centri znanja, kot je Europa Decentraal na Nizozemskem, pomembno prispevajo k pravilnemu izvajanju in razlagi zakonodaje EU. Njihovi strokovnjaki imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju brezplačnih informacij in nasvetov lokalnim in regionalnim oblastem in njihovim združenjem. Po drugi strani veliko povpraševanje po delu centrov znanja kaže na potrebo po poenostavitvi zakonodaje EU;

| 37. | podpira sedanjo prakso, da se državljane vabi k sodelovanju v posvetovanjih. Kljub vsemu so prispevki posameznih državljanov redki, saj je večina posvetovanj omejenih zaradi jezikovnih omejitev in uporabe tehničnih izrazov in konteksta, tako da državljanov večinoma ne pritegnejo. Zato takšna posvetovanja potekajo mimo državljanov, razen nekaterih izjem, ki lahko sodelujejo na podlagi ustreznih jezikovnih in drugih znanj. Zagotoviti je treba, da bodo vse zainteresirane strani, predvsem pa civilna družba, imele enak dostop do besedil posvetovanj, ki morajo biti prevedena v vse uradne jezike EU in napisana čim bolj preprosto, jasno in razumljivo, da bi bilo podanih čim več informacij o predlaganih uredbah; |
| --- | --- |

37.

podpira sedanjo prakso, da se državljane vabi k sodelovanju v posvetovanjih. Kljub vsemu so prispevki posameznih državljanov redki, saj je večina posvetovanj omejenih zaradi jezikovnih omejitev in uporabe tehničnih izrazov in konteksta, tako da državljanov večinoma ne pritegnejo. Zato takšna posvetovanja potekajo mimo državljanov, razen nekaterih izjem, ki lahko sodelujejo na podlagi ustreznih jezikovnih in drugih znanj. Zagotoviti je treba, da bodo vse zainteresirane strani, predvsem pa civilna družba, imele enak dostop do besedil posvetovanj, ki morajo biti prevedena v vse uradne jezike EU in napisana čim bolj preprosto, jasno in razumljivo, da bi bilo podanih čim več informacij o predlaganih uredbah;

| 38. | meni, da bi morala posvetovanja, v katerih imajo glavno vlogo državljani, strukturirana javna posvetovanja dopolniti, ne pa jih nadomestiti, prav tako pa ne bi smela zmanjšati vloge ustreznih institucionalnih organov, ki so priznani v Lizbonski pogodbi; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi morala posvetovanja, v katerih imajo glavno vlogo državljani, strukturirana javna posvetovanja dopolniti, ne pa jih nadomestiti, prav tako pa ne bi smela zmanjšati vloge ustreznih institucionalnih organov, ki so priznani v Lizbonski pogodbi;

| 39. | ponovno poudarja, kako pomembno je, da se v fazi priprave zakonodajnih pobud posvetuje z lokalnimi in regionalnimi zakonodajnimi skupščinami v okviru OR, saj ti teritorialni organi demokratično zastopajo dejanske potrebe državljanov, tudi tistih, ki nimajo možnosti, da bi javno izrazili svoje mnenje; |
| --- | --- |

39.

ponovno poudarja, kako pomembno je, da se v fazi priprave zakonodajnih pobud posvetuje z lokalnimi in regionalnimi zakonodajnimi skupščinami v okviru OR, saj ti teritorialni organi demokratično zastopajo dejanske potrebe državljanov, tudi tistih, ki nimajo možnosti, da bi javno izrazili svoje mnenje;

| 40. | lokalnim in regionalnim oblastem je zato treba nameniti prednostno obravnavo pred zasebnimi družbami – tako zaradi vloge, ki jim je priznana z Lizbonsko pogodbo, kot tudi zato, ker so izraz demokracije in politične zastopanosti; |
| --- | --- |

40.

lokalnim in regionalnim oblastem je zato treba nameniti prednostno obravnavo pred zasebnimi družbami – tako zaradi vloge, ki jim je priznana z Lizbonsko pogodbo, kot tudi zato, ker so izraz demokracije in politične zastopanosti;

Programi in financiranje: tehnična pomoč, svetovanje in poročanje

| 41. | poziva Komisijo, naj ustanovi enotno „točko VEM“ za svetovanje o predpisih, da se kandidatom za sredstva EU zagotovijo pravočasni, ustrezni, nedvoumni in jasni nasveti; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj ustanovi enotno „točko VEM“ za svetovanje o predpisih, da se kandidatom za sredstva EU zagotovijo pravočasni, ustrezni, nedvoumni in jasni nasveti;

| 42. | predlaga, da se stališča izvajalcev pridobijo med programskim obdobjem, da lahko izboljšave zakonodajnega in regulativnega okvira temeljijo na praktičnih izkušnjah; |
| --- | --- |

42.

predlaga, da se stališča izvajalcev pridobijo med programskim obdobjem, da lahko izboljšave zakonodajnega in regulativnega okvira temeljijo na praktičnih izkušnjah;

| 43. | predlaga uvedbo posebnega mehanizma, da bi se lahko s finančnimi sredstvi za tehnično pomoč za vsak program ustanovila posebna pravna ekipa, do katere bi imeli vsi kandidati za sredstva EU brezplačen dostop in ki bi zagotavljala zanesljive in dosledne nasvete na podlagi enotne razlage predpisov, kakor predlaga Evropska komisija, in na podlagi obstoječe prakse v zvezi s predpisi o financiranju EU, s čimer bi odpravili velik del negotovosti in odgovornosti, ki zdaj bremenita končnega upravičenca; |
| --- | --- |

43.

predlaga uvedbo posebnega mehanizma, da bi se lahko s finančnimi sredstvi za tehnično pomoč za vsak program ustanovila posebna pravna ekipa, do katere bi imeli vsi kandidati za sredstva EU brezplačen dostop in ki bi zagotavljala zanesljive in dosledne nasvete na podlagi enotne razlage predpisov, kakor predlaga Evropska komisija, in na podlagi obstoječe prakse v zvezi s predpisi o financiranju EU, s čimer bi odpravili velik del negotovosti in odgovornosti, ki zdaj bremenita končnega upravičenca;

| 44. | predlaga, da se pri ureditvi upravljanja jasno ločuje med upravljanjem programa in izvajanjem projekta/programa, da bi se preprečila morebitna navzkrižja interesov in pristranskost pri presoji; |
| --- | --- |

44.

predlaga, da se pri ureditvi upravljanja jasno ločuje med upravljanjem programa in izvajanjem projekta/programa, da bi se preprečila morebitna navzkrižja interesov in pristranskost pri presoji;

| 45. | predlaga čim večje sklade za financiranje znotraj veljavne zgornje meje proračuna, da bi omogočili pristop k izvajanju ukrepov na podlagi programov, pri čemer je združenih več povezanih projektov, uspešnost na določenih področjih, kot je energetika, pa se meri s skupnimi rezultati, ne z rezultati posameznih projektov; |
| --- | --- |

45.

predlaga čim večje sklade za financiranje znotraj veljavne zgornje meje proračuna, da bi omogočili pristop k izvajanju ukrepov na podlagi programov, pri čemer je združenih več povezanih projektov, uspešnost na določenih področjih, kot je energetika, pa se meri s skupnimi rezultati, ne z rezultati posameznih projektov;

| 46. | predlaga, da se preučijo možnosti za razvoj in izboljšanje modelov finančnega inženiringa, vključno s specializiranimi skladi tveganega kapitala za ključne sektorje, učinkovitejšo uskladitvijo financiranja z nepovratnimi sredstvi s pobudo JESSICA, da se spodbudi trg za vlaganje v nepremičnine, ter možnostjo sistema mikrokreditov v okviru programa JASMINE za podporo zagonskih in malih podjetij; |
| --- | --- |

46.

predlaga, da se preučijo možnosti za razvoj in izboljšanje modelov finančnega inženiringa, vključno s specializiranimi skladi tveganega kapitala za ključne sektorje, učinkovitejšo uskladitvijo financiranja z nepovratnimi sredstvi s pobudo JESSICA, da se spodbudi trg za vlaganje v nepremičnine, ter možnostjo sistema mikrokreditov v okviru programa JASMINE za podporo zagonskih in malih podjetij;

| 47. | predlaga več priložnosti za sofinanciranje, zlasti iz zasebnega sektorja, da bi se zagotovila finančna sredstva, s katerimi bodo lahko lokalne in regionalne oblasti odgovorile na lokalne potrebe; |
| --- | --- |

47.

predlaga več priložnosti za sofinanciranje, zlasti iz zasebnega sektorja, da bi se zagotovila finančna sredstva, s katerimi bodo lahko lokalne in regionalne oblasti odgovorile na lokalne potrebe;

| 48. | poziva Komisijo, naj predlaga mehanizem, s katerim bi se sproščena proračunska sredstva vrnila v proračun EU kot namenski prejemki, kakor so bili dodeljeni posamezni državi članici, da bi zagotovili namembo in porabo teh sredstev v državi članici in sektorjih, za katere so bila določena na podlagi glasovanja; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj predlaga mehanizem, s katerim bi se sproščena proračunska sredstva vrnila v proračun EU kot namenski prejemki, kakor so bili dodeljeni posamezni državi članici, da bi zagotovili namembo in porabo teh sredstev v državi članici in sektorjih, za katere so bila določena na podlagi glasovanja;

| 49. | trenutno je neizkoriščenost odobrenih sredstev v glavnem posledica slabega, počasnega in prezapletenega sistema izvajanja ter neustrezne opredelitve prednostnih nalog. Bistveno je zagotoviti ustrezno komunikacijo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter nacionalnimi organi, da se na novo opredelijo in razjasnijo prednostne naloge, da upravičenci ne bodo prikrajšani; |
| --- | --- |

49.

trenutno je neizkoriščenost odobrenih sredstev v glavnem posledica slabega, počasnega in prezapletenega sistema izvajanja ter neustrezne opredelitve prednostnih nalog. Bistveno je zagotoviti ustrezno komunikacijo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter nacionalnimi organi, da se na novo opredelijo in razjasnijo prednostne naloge, da upravičenci ne bodo prikrajšani;

| 50. | zato je zlasti za programe z večletnim financiranjem nujno treba zagotoviti varne in zanesljive načrte, da bo mogoče doseči njihove cilje. Večja prožnost v večletnem finančnem okviru zato ne sme povzročiti, da bi se sredstva prerazporejala ali nove politične pobude financirale na račun že odobrenih programov; |
| --- | --- |

50.

zato je zlasti za programe z večletnim financiranjem nujno treba zagotoviti varne in zanesljive načrte, da bo mogoče doseči njihove cilje. Večja prožnost v večletnem finančnem okviru zato ne sme povzročiti, da bi se sredstva prerazporejala ali nove politične pobude financirale na račun že odobrenih programov;

| 51. | predlaga jasno določene vloge partnerjev pri poročanju in spremljanju občinskih ali regionalnih programov, ki jih financira EU, vključno s pregledom porabe in rezultatov ter oblikovanjem popravnih ukrepov, in poziva Komisijo, naj omogoči pomoč, vključno s financiranjem, za lokalne in regionalne oblasti za primere, ko poenostavitev bodisi na zakonodajni bodisi na nezakonodajni ravni pomeni povečanje stroškov zagotavljanja javnih storitev; |
| --- | --- |

51.

predlaga jasno določene vloge partnerjev pri poročanju in spremljanju občinskih ali regionalnih programov, ki jih financira EU, vključno s pregledom porabe in rezultatov ter oblikovanjem popravnih ukrepov, in poziva Komisijo, naj omogoči pomoč, vključno s financiranjem, za lokalne in regionalne oblasti za primere, ko poenostavitev bodisi na zakonodajni bodisi na nezakonodajni ravni pomeni povečanje stroškov zagotavljanja javnih storitev;

Kohezijska politika

| 52. | poziva Evropsko komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za poenostavitev kohezijske politike, pri čemer naj upošteva predloge lokalnih in regionalnih oblasti iz mnenja Poenostavitev evropskih strukturnih in investicijskih skladov z vidika lokalnih in regionalnih oblasti, poročevalec: Petr Osvald (CZ/PES) (4); |
| --- | --- |

52.

poziva Evropsko komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za poenostavitev kohezijske politike, pri čemer naj upošteva predloge lokalnih in regionalnih oblasti iz mnenja Poenostavitev evropskih strukturnih in investicijskih skladov z vidika lokalnih in regionalnih oblasti, poročevalec: Petr Osvald (CZ/PES) (4);

| 53. | opozarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) glavni instrument EU za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v vseh državah članicah in da je njihova poenostavitev bistvenega pomena za doseganje ciljev politike; predvideti bi bilo treba takojšnje izboljšave v tem programskem obdobju in dolgoročno poenostavitev, na podlagi česar bi bila možna podrobna revizija sedanjega mehanizma za izvajanje in veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

53.

opozarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) glavni instrument EU za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v vseh državah članicah in da je njihova poenostavitev bistvenega pomena za doseganje ciljev politike; predvideti bi bilo treba takojšnje izboljšave v tem programskem obdobju in dolgoročno poenostavitev, na podlagi česar bi bila možna podrobna revizija sedanjega mehanizma za izvajanje in veljavne zakonodaje;

| 54. | zlasti opozarja, da je poenostavitev, vključno z zakonodajnimi in nezakonodajnimi spremembami, nujna na področjih, povezanih z revizijo, zahtevami in smernicami za poročanje, državno pomočjo, javnimi naročili in čezmernim prenašanjem zakonodaje; |
| --- | --- |

54.

zlasti opozarja, da je poenostavitev, vključno z zakonodajnimi in nezakonodajnimi spremembami, nujna na področjih, povezanih z revizijo, zahtevami in smernicami za poročanje, državno pomočjo, javnimi naročili in čezmernim prenašanjem zakonodaje;

| 55. | ugotavlja, da je pri prizadevanjih za poenostavitev potrebno usmerjeno sodelovanje med vsemi ustreznimi službami Komisije, predvsem med generalnimi direktorati REGIO, EMPL, COMP in GROW; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da je pri prizadevanjih za poenostavitev potrebno usmerjeno sodelovanje med vsemi ustreznimi službami Komisije, predvsem med generalnimi direktorati REGIO, EMPL, COMP in GROW;

| 56. | poziva Komisijo, naj zagotovi več informacij in večjo podporo za usposabljanje lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi s sinergijami med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (skladi ESI) ter Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI); |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj zagotovi več informacij in večjo podporo za usposabljanje lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi s sinergijami med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (skladi ESI) ter Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI);

Raziskave in inovacije

| 57. | poziva k poenostavitvi postopkov za uporabo sredstev za raziskave in inovacije ter za poročanje o tem, med drugim z večjo uporabo standardnih stroškov, zlasti v zvezi z revizijo; |
| --- | --- |

57.

poziva k poenostavitvi postopkov za uporabo sredstev za raziskave in inovacije ter za poročanje o tem, med drugim z večjo uporabo standardnih stroškov, zlasti v zvezi z revizijo;

Skupna kmetijska politika in razvoj podeželja

| 58. | poudarja priporočila iz svojega mnenja Poenostavitev skupne kmetijske politike (SKP), sprejetega oktobra 2015 (5); |
| --- | --- |

58.

poudarja priporočila iz svojega mnenja Poenostavitev skupne kmetijske politike (SKP), sprejetega oktobra 2015 (5);

| 59. | ponovno poudarja, da je treba okrepiti načelo zaupanja v razmerju do končnih upravičencev s poenostavitvijo obveznosti predložitve dokazil o stroških v okviru končnih poročil in namesto tega poseči v fazi nadzora in se osredotočiti na rezultate financiranih projektov; |
| --- | --- |

59.

ponovno poudarja, da je treba okrepiti načelo zaupanja v razmerju do končnih upravičencev s poenostavitvijo obveznosti predložitve dokazil o stroških v okviru končnih poročil in namesto tega poseči v fazi nadzora in se osredotočiti na rezultate financiranih projektov;

| 60. | izraža zaskrbljenost, da se je kljub opredeljenim ciljem nove SKP glede zmanjšanja obsega zakonodaje na ravni EU povečala regulativna vloga Komisije z delegiranimi akti; |
| --- | --- |

60.

izraža zaskrbljenost, da se je kljub opredeljenim ciljem nove SKP glede zmanjšanja obsega zakonodaje na ravni EU povečala regulativna vloga Komisije z delegiranimi akti;

| 61. | ponovno poziva k večji skladnosti in dopolnjevanju med SKP in drugimi politikami EU, na primer okoljsko politiko (in skladi); večja skladnost je najbolj nujna med Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in preostalimi evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, ki se skupaj uporabljajo za izvajanje skupnega strateškega okvira na podlagi širših političnih ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

61.

ponovno poziva k večji skladnosti in dopolnjevanju med SKP in drugimi politikami EU, na primer okoljsko politiko (in skladi); večja skladnost je najbolj nujna med Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in preostalimi evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, ki se skupaj uporabljajo za izvajanje skupnega strateškega okvira na podlagi širših političnih ciljev strategije Evropa 2020;

| 62. | meni, da bi morala biti SKP pripravljena skladno s ciljem teritorialne kohezije, določenim z Lizbonsko pogodbo. Preprečiti je treba, da bi ukrepi EU povečali teritorialna neravnovesja ali da bi bile javne storitve na primer na podeželskih območjih ogrožene; |
| --- | --- |

62.

meni, da bi morala biti SKP pripravljena skladno s ciljem teritorialne kohezije, določenim z Lizbonsko pogodbo. Preprečiti je treba, da bi ukrepi EU povečali teritorialna neravnovesja ali da bi bile javne storitve na primer na podeželskih območjih ogrožene;

Poenostavitev za MSP

| 63. | meni, da je zelo pomembno, da se dejanske potrebe akterjev v lokalnem in regionalnem poslovnem okolju v celoti upoštevajo v sedanjih prizadevanjih za boljšo pravno ureditev za MSP; |
| --- | --- |

63.

meni, da je zelo pomembno, da se dejanske potrebe akterjev v lokalnem in regionalnem poslovnem okolju v celoti upoštevajo v sedanjih prizadevanjih za boljšo pravno ureditev za MSP;

| 64. | ugotavlja, da bi morala platforma REFIT dovolj pozornosti namenjati tudi upravnemu bremenu za javne organe. Pomembno je zagotoviti, da se upravno breme ne bo prelagalo med zasebnim sektorjem in organi javne uprave; |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da bi morala platforma REFIT dovolj pozornosti namenjati tudi upravnemu bremenu za javne organe. Pomembno je zagotoviti, da se upravno breme ne bo prelagalo med zasebnim sektorjem in organi javne uprave;

| 65. | ugotavlja, da glede na posvetovanje z zmagovalci projekta OR „Evropska podjetniška regija“ prednostna področja za poenostavitev ali področja, na katerih stopnja poenostavitve, uvedena z veljavnimi predpisi, še ni zadostna, vključujejo sodelovanje MSP pri projektih, ki jih financira Evropski sklad za regionalni razvoj, dostop MSP do javnih naročil, pravice potrošnikov in REACH. Kot prednostna naloga za nadaljnje ukrepanje so bile opredeljene tudi zahteve glede poročanja o trgovinski statistiki (Intrastat); |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da glede na posvetovanje z zmagovalci projekta OR „Evropska podjetniška regija“ prednostna področja za poenostavitev ali področja, na katerih stopnja poenostavitve, uvedena z veljavnimi predpisi, še ni zadostna, vključujejo sodelovanje MSP pri projektih, ki jih financira Evropski sklad za regionalni razvoj, dostop MSP do javnih naročil, pravice potrošnikov in REACH. Kot prednostna naloga za nadaljnje ukrepanje so bile opredeljene tudi zahteve glede poročanja o trgovinski statistiki (Intrastat);

| 66. | meni, da je treba sprejeti ukrepe za upravno poenostavitev za MSP, zlasti v zvezi z DDV; |
| --- | --- |

66.

meni, da je treba sprejeti ukrepe za upravno poenostavitev za MSP, zlasti v zvezi z DDV;

| 67. | poziva, naj se sprejmejo ukrepi za poenostavitev dostopa do javnih naročil za MSP; izraža zaskrbljenost, da stopnja poenostavitve, ki bo uvedena z novimi direktivami in enotnim evropskim dokumentom v zvezi z oddajo javnega naročila, morda še ne bo zadostna za to, da bodo pravila o javnem naročanju prijazna do MSP; |
| --- | --- |

67.

poziva, naj se sprejmejo ukrepi za poenostavitev dostopa do javnih naročil za MSP; izraža zaskrbljenost, da stopnja poenostavitve, ki bo uvedena z novimi direktivami in enotnim evropskim dokumentom v zvezi z oddajo javnega naročila, morda še ne bo zadostna za to, da bodo pravila o javnem naročanju prijazna do MSP;

| 68. | opozarja, da navedeni ukrepi za poenostavitev ne smejo oslabiti avtonomije lokalnih in regionalnih oblasti, da sprejmejo strožje standarde glede na svoje specifične okoliščine in potrebe svojih državljanov, zlasti na področjih, ki zadevajo enakopravnost, socialna vprašanja, industrijo in okolje; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da navedeni ukrepi za poenostavitev ne smejo oslabiti avtonomije lokalnih in regionalnih oblasti, da sprejmejo strožje standarde glede na svoje specifične okoliščine in potrebe svojih državljanov, zlasti na področjih, ki zadevajo enakopravnost, socialna vprašanja, industrijo in okolje;

| 69. | poudarja, da je postala zakonodaja EU, ki ureja državno pomoč v povezavi s storitvami splošnega gospodarskega pomena, preveč podrobna in zapletena zaradi velikega števila aktov sekundarne zakonodaje in nezavezujočih besedil v zvezi z državno pomočjo. Poleg tega bi večja poenostavitev povečala pravno varnost, pospešila izvajanje naložbenih projektov, zagotovila pravočasnost storitev splošnega gospodarskega pomena in spodbudila rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je postala zakonodaja EU, ki ureja državno pomoč v povezavi s storitvami splošnega gospodarskega pomena, preveč podrobna in zapletena zaradi velikega števila aktov sekundarne zakonodaje in nezavezujočih besedil v zvezi z državno pomočjo. Poleg tega bi večja poenostavitev povečala pravno varnost, pospešila izvajanje naložbenih projektov, zagotovila pravočasnost storitev splošnega gospodarskega pomena in spodbudila rast in zaposlovanje;

| 70. | poudarja, da je treba povečati ozaveščenost med inovativnimi malimi podjetji o novih postopkih za javna naročila, njihovih koristih in omejitvah ter razpoložljivi podpori. Za zakonodajo EU o javnem naročanju bi bilo treba oceno učinka opraviti v treh letih, da se preveri, ali je bil malim in srednjim podjetjem olajšan dostop do naročil, ali so bile zmanjšane birokratske ovire in ali se je s tem prispevalo k razvoju dolgoročnih partnerstev za blago in storitve, ki še niso na trgu; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da je treba povečati ozaveščenost med inovativnimi malimi podjetji o novih postopkih za javna naročila, njihovih koristih in omejitvah ter razpoložljivi podpori. Za zakonodajo EU o javnem naročanju bi bilo treba oceno učinka opraviti v treh letih, da se preveri, ali je bil malim in srednjim podjetjem olajšan dostop do naročil, ali so bile zmanjšane birokratske ovire in ali se je s tem prispevalo k razvoju dolgoročnih partnerstev za blago in storitve, ki še niso na trgu;

| 71. | ponavlja svoj poziv za povečanje praga de minimis za državno pomoč za storitve splošnega gospodarskega pomena in praga za izvzetje od obveznosti (po členu 108(3) PDEU) obveščanja o državni pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, saj bi bila to še dodatna poenostavitev za lokalne in regionalne oblasti ter podjetja, ki prejemajo nadomestilo; |
| --- | --- |

71.

ponavlja svoj poziv za povečanje praga de minimis za državno pomoč za storitve splošnega gospodarskega pomena in praga za izvzetje od obveznosti (po členu 108(3) PDEU) obveščanja o državni pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, saj bi bila to še dodatna poenostavitev za lokalne in regionalne oblasti ter podjetja, ki prejemajo nadomestilo;

Okoljska zakonodaja

| 72. | opozarja na svoje mnenje Okoljska zakonodaja EU: izboljšanje poročanja in skladnosti s predpisi, sprejeto aprila 2016 (6), in poziva Evropsko komisijo in države članice, naj upoštevajo njegova priporočila pri preverjanju ustreznosti obveznosti spremljanja in poročanja na področju okoljske politike; |
| --- | --- |

72.

opozarja na svoje mnenje Okoljska zakonodaja EU: izboljšanje poročanja in skladnosti s predpisi, sprejeto aprila 2016 (6), in poziva Evropsko komisijo in države članice, naj upoštevajo njegova priporočila pri preverjanju ustreznosti obveznosti spremljanja in poročanja na področju okoljske politike;

| 73. | posebej opozarja na posebna priporočila, ki so v mnenju predlagana v zvezi s pretirano obremenjujočimi zahtevami glede revizije in poročanja, pri čemer poziva zlasti k avtomatizaciji orodij za poročanje in k iskanju sinergij med obveznostmi poročanja na podlagi različnih direktiv; ponavlja svoj predlog, da se za dodatne direktive na področju okolja pripravijo „preglednice izvajanja“; |
| --- | --- |

73.

posebej opozarja na posebna priporočila, ki so v mnenju predlagana v zvezi s pretirano obremenjujočimi zahtevami glede revizije in poročanja, pri čemer poziva zlasti k avtomatizaciji orodij za poročanje in k iskanju sinergij med obveznostmi poročanja na podlagi različnih direktiv; ponavlja svoj predlog, da se za dodatne direktive na področju okolja pripravijo „preglednice izvajanja“;

| 74. | podpira možnost horizontalne direktive EU, ki bi na podlagi načel iz navedenega mnenja OR vsebovala določbe o zagotavljanju skladnosti za celoten pravni red EU na okoljskem področju; |
| --- | --- |

74.

podpira možnost horizontalne direktive EU, ki bi na podlagi načel iz navedenega mnenja OR vsebovala določbe o zagotavljanju skladnosti za celoten pravni red EU na okoljskem področju;

| 75. | ugotavlja, da je v letu 2013 Evropska unija določila obsežen sklop 63 zavezujočih in 68 nezavezujočih ciljev, katerih večina naj bi bila uresničena v obdobju 2015–2020. Vpliv teh ciljev na podnacionalne vlade kot tudi podjetja bi bilo treba oceniti in upoštevati pri določanju in spreminjanju ciljev. Nekoristne sprejete cilje bi bilo treba odstraniti, da bi imeli lokalni voditelji dovolj avtonomije za prilagajanje ukrepov lokalnim gospodarskim in okoljskim pogojem; |
| --- | --- |

75.

ugotavlja, da je v letu 2013 Evropska unija določila obsežen sklop 63 zavezujočih in 68 nezavezujočih ciljev, katerih večina naj bi bila uresničena v obdobju 2015–2020. Vpliv teh ciljev na podnacionalne vlade kot tudi podjetja bi bilo treba oceniti in upoštevati pri določanju in spreminjanju ciljev. Nekoristne sprejete cilje bi bilo treba odstraniti, da bi imeli lokalni voditelji dovolj avtonomije za prilagajanje ukrepov lokalnim gospodarskim in okoljskim pogojem;

| 76. | ponavlja, da sta potrebna ustrezna porazdelitev pristojnosti in virov ter jasen pretok informacij med občinami, regijami in državno ravnjo v okviru obveznosti držav članic glede spremljanja in poročanja na okoljskem področju. Tako bi zagotovili doslednost, učinkovitost in zanesljivost poročil in kazalnikov o stanju okolja. |
| --- | --- |

76.

ponavlja, da sta potrebna ustrezna porazdelitev pristojnosti in virov ter jasen pretok informacij med občinami, regijami in državno ravnjo v okviru obveznosti držav članic glede spremljanja in poročanja na okoljskem področju. Tako bi zagotovili doslednost, učinkovitost in zanesljivost poročil in kazalnikov o stanju okolja.

V Bruslju, 7. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  P8_TA(2016)0104.

1

(2)  Študija Evropskega parlamenta Mapping the Cost of Non-Europe, 2014-19 (Opredelitev stroškov neukrepanja na ravni EU za obdobje 2014–2019).

2

Mapping the Cost of Non-Europe, 2014-19

(3)  Mnenje o ustreznosti predpisov EU (REFIT), 2013.

3

(4)  CdR 8/2016.

4

(5)  CdR 2798/2015.

5

(6)  CdR 5660/2015.

6

---

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/15

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Turizem kot gonilna sila regionalnega sodelovanja v EU

(2017/C 185/03)

| Poročevalec: | Hans-Peter WAGNER (AT/EPP), župan občine Breitenwang |
| --- | --- |

Poročevalec:

Hans-Peter WAGNER (AT/EPP), župan občine Breitenwang

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Upravljanje na več ravneh

| 1. | podpira politiko EU, da ohrani vodilni položaj Evrope kot najbolj pogosto obiskane regije na svetu, ki je leta 2015 imela 51,4 % vseh mednarodnih turističnih obiskov, tj. približno 609 milijonov ljudi (1), in čim bolj poveča prispevek te panoge k trajnosti, inovacijam, gospodarski rasti in zaposlovanju; |
| --- | --- |

1.

podpira politiko EU, da ohrani vodilni položaj Evrope kot najbolj pogosto obiskane regije na svetu, ki je leta 2015 imela 51,4 % vseh mednarodnih turističnih obiskov, tj. približno 609 milijonov ljudi (1), in čim bolj poveča prispevek te panoge k trajnosti, inovacijam, gospodarski rasti in zaposlovanju;

| 2. | poudarja, da je turizem v skladu s členom 195 PDEU v pristojnosti držav članic, EU pa je pristojna za izvajanje ukrepov podpore, usklajevanja ali dopolnjevanja dejavnosti, ki jih na tem področju izvajajo države članice in torej tudi regionalne in lokalne oblasti. Slednje imajo pri tem osrednjo vlogo glede na svoje pristojnosti, saj ima mnogo regij na tem področju izključno pristojnost. Glede na pomen turizma za notranji trg so zaradi upoštevanja načela subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh potrebni sodelovanje med državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi ravnmi upravljanja, pa tudi skupna evropska načela, merila in ukrepi z evropsko dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je turizem v skladu s členom 195 PDEU v pristojnosti držav članic, EU pa je pristojna za izvajanje ukrepov podpore, usklajevanja ali dopolnjevanja dejavnosti, ki jih na tem področju izvajajo države članice in torej tudi regionalne in lokalne oblasti. Slednje imajo pri tem osrednjo vlogo glede na svoje pristojnosti, saj ima mnogo regij na tem področju izključno pristojnost. Glede na pomen turizma za notranji trg so zaradi upoštevanja načela subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh potrebni sodelovanje med državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi ravnmi upravljanja, pa tudi skupna evropska načela, merila in ukrepi z evropsko dodano vrednostjo;

| 3. | Evropsko komisijo poziva, naj pregleda strategijo za turizem 2010, pripravi celostno politiko za področje turizma, ki se bo navezovala na vse ustrezne politike EU, poveča zaupanje turistov v celoten turistični sektor, okrepi pristop Evropske komisije glede sezonskosti in predloži večletni delovni program z jasnimi cilji, kazalniki in ukrepi za to panogo; |
| --- | --- |

3.

Evropsko komisijo poziva, naj pregleda strategijo za turizem 2010, pripravi celostno politiko za področje turizma, ki se bo navezovala na vse ustrezne politike EU, poveča zaupanje turistov v celoten turistični sektor, okrepi pristop Evropske komisije glede sezonskosti in predloži večletni delovni program z jasnimi cilji, kazalniki in ukrepi za to panogo;

| 4. | poziva države članice EU, naj na podlagi strategije EU za turizem nacionalne politike na tem področju razvijajo v posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice EU, naj na podlagi strategije EU za turizem nacionalne politike na tem področju razvijajo v posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 5. | poziva, naj se vse makroregionalne strategije
   (2) dopolnijo s poglavjem o turizmu, Evropsko komisijo pa poziva, naj skupaj z OR pripravi tematski katalog z možnimi cilji na področju turizma za makroregije; |
| --- | --- |

5.

poziva, naj se vse makroregionalne strategije
   (2) dopolnijo s poglavjem o turizmu, Evropsko komisijo pa poziva, naj skupaj z OR pripravi tematski katalog z možnimi cilji na področju turizma za makroregije;

| 6. | poudarja, da je turizem danes ena od najhitreje rastočih gospodarskih panog v Evropi; ta panoga poganja svetovno rast in razvoj, ustvarja na milijone delovnih mest, spodbuja izvoz in naložbe ter spreminja življenja ljudi; je sektor, ki spodbuja kulturno raznolikost in skupne vrednote ter aktivno pripomore k postopnemu utrjevanju evropske identitete pri mladih generacijah; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je turizem danes ena od najhitreje rastočih gospodarskih panog v Evropi; ta panoga poganja svetovno rast in razvoj, ustvarja na milijone delovnih mest, spodbuja izvoz in naložbe ter spreminja življenja ljudi; je sektor, ki spodbuja kulturno raznolikost in skupne vrednote ter aktivno pripomore k postopnemu utrjevanju evropske identitete pri mladih generacijah;

| 7. | poziva regije in mesta, naj nato pripravijo strategije za turizem, ki bodo usklajene z evropskimi in makroregionalnimi strategijami, ter se zavzema za sodelovanje med javnimi organi in javno-zasebna partnerstva za razvoj, spodbujanje in izvedbo nove turistične infrastrukture. Upoštevati je treba potrebe starajočega se evropskega prebivalstva in omogočiti starejšim državljanom, da bodo lahko brez ovir potovali po vsej Uniji; te strategije morajo biti povezane z razvojem načrtov za oživitev turističnih destinacij, pri čemer je treba izboljšati uporabo tako javnih kot zasebnih virov in infrastrukture ter tako povečati njihovo konkurenčnost. Spodbuditi je treba tudi izboljšave v uveljavljenih turističnih krajih, v katerih so obstoječi viri sčasoma izgubili privlačnost za turistične tokove; |
| --- | --- |

7.

poziva regije in mesta, naj nato pripravijo strategije za turizem, ki bodo usklajene z evropskimi in makroregionalnimi strategijami, ter se zavzema za sodelovanje med javnimi organi in javno-zasebna partnerstva za razvoj, spodbujanje in izvedbo nove turistične infrastrukture. Upoštevati je treba potrebe starajočega se evropskega prebivalstva in omogočiti starejšim državljanom, da bodo lahko brez ovir potovali po vsej Uniji; te strategije morajo biti povezane z razvojem načrtov za oživitev turističnih destinacij, pri čemer je treba izboljšati uporabo tako javnih kot zasebnih virov in infrastrukture ter tako povečati njihovo konkurenčnost. Spodbuditi je treba tudi izboljšave v uveljavljenih turističnih krajih, v katerih so obstoječi viri sčasoma izgubili privlačnost za turistične tokove;

| 8. | države članice in Evropsko komisijo poziva, naj omogočijo in dejavno podprejo čezmejno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti na področju turizma; |
| --- | --- |

8.

države članice in Evropsko komisijo poziva, naj omogočijo in dejavno podprejo čezmejno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti na področju turizma;

| 9. | poziva k medsektorskim lokalnim in regionalnim platformam
   (3) za mrežno povezovanje, strateški razvoj in trženje destinacij (4) ter za razvoj dialoga in izmenjavo dobrih praks ter strokovnega znanja o uporabi finančnih instrumentov EU; |
| --- | --- |

9.

poziva k medsektorskim lokalnim in regionalnim platformam
   (3) za mrežno povezovanje, strateški razvoj in trženje destinacij (4) ter za razvoj dialoga in izmenjavo dobrih praks ter strokovnega znanja o uporabi finančnih instrumentov EU;

| 10. | opominja, da je turizem eno od najpomembnejših političnih področij za čezmejno sodelovanje v Evropi. Strukture za čezmejno sodelovanje, vključno z evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje (EZTS) ter evroregijami, poziva, naj s čezmejnimi strategijami za turizem (npr. na področju prometa in trženja) olajšajo čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje ter tako povečajo dodano vrednost, zaposlovanje in regionalno ponudbo za potrošnike. Pri tem naj izkoristijo vsa možna evropska sredstva (npr. Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) ter programa Interreg in Obzorje 2020) ter v to vključijo organizacije, združenja ali mreže, povezane s tem sektorjem, ki imajo veliko izkušenj; |
| --- | --- |

10.

opominja, da je turizem eno od najpomembnejših političnih področij za čezmejno sodelovanje v Evropi. Strukture za čezmejno sodelovanje, vključno z evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje (EZTS) ter evroregijami, poziva, naj s čezmejnimi strategijami za turizem (npr. na področju prometa in trženja) olajšajo čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje ter tako povečajo dodano vrednost, zaposlovanje in regionalno ponudbo za potrošnike. Pri tem naj izkoristijo vsa možna evropska sredstva (npr. Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) ter programa Interreg in Obzorje 2020) ter v to vključijo organizacije, združenja ali mreže, povezane s tem sektorjem, ki imajo veliko izkušenj;

Turizem in infrastruktura

| 11. | poziva k uporabi javnih in zasebnih sredstev za trajno izboljšanje potovalne in turistične infrastrukture (5) na oddaljenih območjih, v gorskih regijah, na otokih in v obalnih regijah, saj ta infrastruktura na mnogih področjih hkrati predstavlja tudi storitve splošnega pomena. Tako se zagotovijo dostopnost, oskrba in konkurenčnost turističnih regij. Hkrati poziva, naj se:






  — | izboljša sistem zbiranja in obdelave podatkov o turističnih tokovih (tranzit in ciljna potovanja) v okviru Eurostata (ali drugih organizacij, kot je Evropska komisija za turizem ali Svetovna turistična organizacija Združenih narodov); |
| --- | --- | --- |

11.

poziva k uporabi javnih in zasebnih sredstev za trajno izboljšanje potovalne in turistične infrastrukture (5) na oddaljenih območjih, v gorskih regijah, na otokih in v obalnih regijah, saj ta infrastruktura na mnogih področjih hkrati predstavlja tudi storitve splošnega pomena. Tako se zagotovijo dostopnost, oskrba in konkurenčnost turističnih regij. Hkrati poziva, naj se:

—

izboljša sistem zbiranja in obdelave podatkov o turističnih tokovih (tranzit in ciljna potovanja) v okviru Eurostata (ali drugih organizacij, kot je Evropska komisija za turizem ali Svetovna turistična organizacija Združenih narodov);

| — | Eurostat zadolži za nudenje informacij, ki so bolj natančno ozemeljsko razčlenjene (natančneje kot NUTS 2(1)), in njihovo prilagajanje novi potrebam ali zahtevam (npr. vključevanje spremenljivk glede dostopnosti, emisije ogljikovega dioksida). Tako bi turističnim krajem omogočili razpolaganje z oprijemljivimi in primerljivimi podatki, da bi lahko ocenili in izboljšali uporabo virov z vidika trajnosti; |
| --- | --- |

—

Eurostat zadolži za nudenje informacij, ki so bolj natančno ozemeljsko razčlenjene (natančneje kot NUTS 2(1)), in njihovo prilagajanje novi potrebam ali zahtevam (npr. vključevanje spremenljivk glede dostopnosti, emisije ogljikovega dioksida). Tako bi turističnim krajem omogočili razpolaganje z oprijemljivimi in primerljivimi podatki, da bi lahko ocenili in izboljšali uporabo virov z vidika trajnosti;

| — | zaradi velikih prometnih in okoljskih obremenitev ter preobremenjene infrastrukture v turističnih regijah na vseh ravneh upravljanja spodbuja upravljanje zmogljivosti in turističnih destinacij; |
| --- | --- |

—

zaradi velikih prometnih in okoljskih obremenitev ter preobremenjene infrastrukture v turističnih regijah na vseh ravneh upravljanja spodbuja upravljanje zmogljivosti in turističnih destinacij;

| — | uvedejo finančne spodbude za uravnoteženje in vseevropsko usklajevanje tokov turistov (6) z odločnimi prizadevanji, da je treba uravnovesiti sezonske vrhunce in tokove; |
| --- | --- |

—

uvedejo finančne spodbude za uravnoteženje in vseevropsko usklajevanje tokov turistov (6) z odločnimi prizadevanji, da je treba uravnovesiti sezonske vrhunce in tokove;

| — | revidira bela knjiga Evropske komisije za konkurenčen vseevropski sistem mobilnosti, zlasti za zmanjšanje tranzitnega prometa v občutljivih regijah (med drugim urbanih naseljih in naravnih regijah), zagotovitev neprekinjenih potovanj „od vrat do vrat“, informacije o javnih prometnih sredstvih in ponudbah (7) ter ukrepe za spodbujanje javnega prevoza, zlasti železniškega (8), ter ukrepe za spodbujanje evropskih in nacionalnih kolesarskih poti in pešpoti; |
| --- | --- |

—

revidira bela knjiga Evropske komisije za konkurenčen vseevropski sistem mobilnosti, zlasti za zmanjšanje tranzitnega prometa v občutljivih regijah (med drugim urbanih naseljih in naravnih regijah), zagotovitev neprekinjenih potovanj „od vrat do vrat“, informacije o javnih prometnih sredstvih in ponudbah (7) ter ukrepe za spodbujanje javnega prevoza, zlasti železniškega (8), ter ukrepe za spodbujanje evropskih in nacionalnih kolesarskih poti in pešpoti;

| 12. | poziva k vključitvi vprašanj, povezanih z bojem proti terorizmu, varnostjo, zlasti na javnih mestih, in civilno zaščito, v evropske, nacionalne in regionalne strategije za turizem, zlasti k vključitvi kriznega komuniciranja in upravljanja v nacionalne, regionalne in lokalne načrte ter postopke za ukrepanje v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

12.

poziva k vključitvi vprašanj, povezanih z bojem proti terorizmu, varnostjo, zlasti na javnih mestih, in civilno zaščito, v evropske, nacionalne in regionalne strategije za turizem, zlasti k vključitvi kriznega komuniciranja in upravljanja v nacionalne, regionalne in lokalne načrte ter postopke za ukrepanje v izrednih razmerah;

Naložbe v turizmu

| 13. | poziva Evropsko komisijo, naj pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira korenito spremeni svoj pristop do turizma v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, kajti trenutno je dejansko izključila podporo turizmu iz teh skladov v nekaterih državah članicah kljub temu, da obstajajo slabo razvita območja v številnih regijah teh držav, kjer je turizem praktično edini možen instrument razvoja (na primer v nacionalnih parkih, območjih z zaščitenim okoljem itd.); |
| --- | --- |

13.

poziva Evropsko komisijo, naj pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira korenito spremeni svoj pristop do turizma v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, kajti trenutno je dejansko izključila podporo turizmu iz teh skladov v nekaterih državah članicah kljub temu, da obstajajo slabo razvita območja v številnih regijah teh držav, kjer je turizem praktično edini možen instrument razvoja (na primer v nacionalnih parkih, območjih z zaščitenim okoljem itd.);

| 14. | poudarja, da je treba vlagati v konkurenčnost evropskega turizma. Zlasti MSP morajo bolje izkoristiti strategijo za enotni digitalni trg za Evropo in z njo povezane pakete financiranja (EFSI in skladi ESI, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, programi Interreg, Urbact, LIFE, Obzorje, COSME, Creative Europe, Erasmus+ in EASI – program za zaposlovanje in socialne inovacije) (9); v tej zvezi so zaželene pobude za spremljanje in usposabljanje MSP, ki bi jim omogočile učinkovitejše izkoriščanje skladov; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba vlagati v konkurenčnost evropskega turizma. Zlasti MSP morajo bolje izkoristiti strategijo za enotni digitalni trg za Evropo in z njo povezane pakete financiranja (EFSI in skladi ESI, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, programi Interreg, Urbact, LIFE, Obzorje, COSME, Creative Europe, Erasmus+ in EASI – program za zaposlovanje in socialne inovacije) (9); v tej zvezi so zaželene pobude za spremljanje in usposabljanje MSP, ki bi jim omogočile učinkovitejše izkoriščanje skladov;

| 15. | podpira poziv k uvedbi proračunske postavke za spodbujanje evropskega turizma v letnem proračunu EU, namenjene financiranju inovativnih, konkurenčnih, trajnostnih, nadregionalnih in čezmejnih projektov; podpira tudi večje upoštevanje naložb, pomembnih za turizem, v regionalni politiki EU po letu 2020. Sredstva EU morajo razbremeniti MSP, upravno breme, povezano z izvajanjem postopkov financiranja, pa je treba močno zmanjšati; |
| --- | --- |

15.

podpira poziv k uvedbi proračunske postavke za spodbujanje evropskega turizma v letnem proračunu EU, namenjene financiranju inovativnih, konkurenčnih, trajnostnih, nadregionalnih in čezmejnih projektov; podpira tudi večje upoštevanje naložb, pomembnih za turizem, v regionalni politiki EU po letu 2020. Sredstva EU morajo razbremeniti MSP, upravno breme, povezano z izvajanjem postopkov financiranja, pa je treba močno zmanjšati;

| 16. | poziva države članice in njihove regionalne oblasti, naj v svoje operativne programe za obdobje po letu 2020 vključijo turistične prednostne naloge in tako javnim organom in zasebnemu sektorju omogočijo dostop do sredstev za financiranje njihovih projektov; zavedajoč se vse hitrejših demografskih sprememb priporoča, da se da prednost pobudam za prilagoditev turistične infrastrukture in prevoznih sredstev za potrebe starajočega se prebivalstva; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice in njihove regionalne oblasti, naj v svoje operativne programe za obdobje po letu 2020 vključijo turistične prednostne naloge in tako javnim organom in zasebnemu sektorju omogočijo dostop do sredstev za financiranje njihovih projektov; zavedajoč se vse hitrejših demografskih sprememb priporoča, da se da prednost pobudam za prilagoditev turistične infrastrukture in prevoznih sredstev za potrebe starajočega se prebivalstva;

| 17. | poziva države članice, naj:






  — | pospešijo digitalizacijo v turizmu, zlasti razvoj hitrega širokopasovnega interneta na najbolj oddaljenih, odročnih, redko poseljenih in gorskih območjih, |
| --- | --- | --- |

17.

poziva države članice, naj:

—

pospešijo digitalizacijo v turizmu, zlasti razvoj hitrega širokopasovnega interneta na najbolj oddaljenih, odročnih, redko poseljenih in gorskih območjih,

| — | priporoča, naj javni organi izkoristijo potencial Evropske digitalne agende ter s tem povezane priložnosti uporabijo za izboljšanje svojih storitev e-zdravja, ki so namenjene tako državljanom kot popotnikom, |
| --- | --- |

—

priporoča, naj javni organi izkoristijo potencial Evropske digitalne agende ter s tem povezane priložnosti uporabijo za izboljšanje svojih storitev e-zdravja, ki so namenjene tako državljanom kot popotnikom,

| — | sprejmejo ukrepe za zagotovitev velikega dotoka obiskovalcev skozi vse leto, |
| --- | --- |

—

sprejmejo ukrepe za zagotovitev velikega dotoka obiskovalcev skozi vse leto,

| — | spodbujajo podaljševanje povprečnega časa bivanja v turističnih krajih, |
| --- | --- |

—

spodbujajo podaljševanje povprečnega časa bivanja v turističnih krajih,

| — | povečajo usposobljenost in zaposljivost zaposlenih v tem sektorju, |
| --- | --- |

—

povečajo usposobljenost in zaposljivost zaposlenih v tem sektorju,

| — | si zastavijo trajnost za temeljno merilo upravljanja turističnih destinacij in proizvodov ter |
| --- | --- |

—

si zastavijo trajnost za temeljno merilo upravljanja turističnih destinacij in proizvodov ter

| — | vzpostavijo strokovne forume za spodbujanje primerov najboljše prakse, namenjene predvsem MSP; |
| --- | --- |

—

vzpostavijo strokovne forume za spodbujanje primerov najboljše prakse, namenjene predvsem MSP;

| 18. | izraža obžalovanje, da MSP zaradi premajhnega poznavanja ne izkoristijo dovolj sklada EFSI, in podpira uvedbo regionalnih naložbenih platform v okviru tega sklada, da se MSP omogoči dostop do informacij in strokovnega znanja po modelu regionalnega razvoja (npr. mreža the ALPS (10)). Za uresničitev priporočil iz izjave Naložbe in povezovanje (11), sprejete na 7. vrhu regij in mest v Bratislavi, OR predlaga Evropski komisiji in Evropski investicijski banki, da skupaj vzpostavita vseevropsko naložbeno platformo za MSP, dejavna v turizmu, ter skupaj organizirata lokalne forume o naložbah v turizmu v okviru sklada EFSI. Konkretno naj bi se do leta 2018 izvedlo pet pilotnih projektov v vzorčnih regijah (podeželske/odročne ali najbolj oddaljene regije, gorske, obmejne, otoške in obalne regije ter mesta), po možnosti pa naj bi bile vključene tudi mreže, kot so NECSTouR, Združenje evropskih obmejnih regij, evropska združenja za teritorialno sodelovanje ali evroregije; |
| --- | --- |

18.

izraža obžalovanje, da MSP zaradi premajhnega poznavanja ne izkoristijo dovolj sklada EFSI, in podpira uvedbo regionalnih naložbenih platform v okviru tega sklada, da se MSP omogoči dostop do informacij in strokovnega znanja po modelu regionalnega razvoja (npr. mreža the ALPS (10)). Za uresničitev priporočil iz izjave Naložbe in povezovanje (11), sprejete na 7. vrhu regij in mest v Bratislavi, OR predlaga Evropski komisiji in Evropski investicijski banki, da skupaj vzpostavita vseevropsko naložbeno platformo za MSP, dejavna v turizmu, ter skupaj organizirata lokalne forume o naložbah v turizmu v okviru sklada EFSI. Konkretno naj bi se do leta 2018 izvedlo pet pilotnih projektov v vzorčnih regijah (podeželske/odročne ali najbolj oddaljene regije, gorske, obmejne, otoške in obalne regije ter mesta), po možnosti pa naj bi bile vključene tudi mreže, kot so NECSTouR, Združenje evropskih obmejnih regij, evropska združenja za teritorialno sodelovanje ali evroregije;

| 19. | poziva regije in evropska združenja za teritorialno sodelovanje, naj skupaj z upravnim odborom EFSI in Evropsko investicijsko banko spodbujajo banke v svojih regijah k pripravi naložbenih programov, ki bodo olajšali čezmejne naložbe in MSP, dejavnim v turizmu, omogočili dostop do finančnih sredstev EU ter zasebnega sektorja (modeli javno-zasebnih partnerstev); |
| --- | --- |

19.

poziva regije in evropska združenja za teritorialno sodelovanje, naj skupaj z upravnim odborom EFSI in Evropsko investicijsko banko spodbujajo banke v svojih regijah k pripravi naložbenih programov, ki bodo olajšali čezmejne naložbe in MSP, dejavnim v turizmu, omogočili dostop do finančnih sredstev EU ter zasebnega sektorja (modeli javno-zasebnih partnerstev);

| 20. | poziva Evropsko komisijo, naj podpre čezmejne majhne in mikroprojekte na področju turizma, pa tudi projekte za stike med ljudmi, ki zlasti v obmejnih regijah močno prispevajo k evropski zavesti; |
| --- | --- |

20.

poziva Evropsko komisijo, naj podpre čezmejne majhne in mikroprojekte na področju turizma, pa tudi projekte za stike med ljudmi, ki zlasti v obmejnih regijah močno prispevajo k evropski zavesti;

| 21. | znova poziva, naj se zgornja meja de minimis za državno pomoč za storitve splošnega gospodarskega pomena, ki je pogosto koristna tudi za turistično pomembno infrastrukturo, poveča na 1 milijon EUR za posamezen primer za obdobje treh davčnih let. Za regije, katerih gospodarska in socialna stabilnost je močno odvisna od turizma in ki jih zaznamuje visoka stopnja brezposelnosti, bi morala ta zgornja meja veljati tudi za javne naložbe v infrastrukturo, pomembno za turizem, pod pogojem, da jo redno uporablja lokalno prebivalstvo. Hkrati opozarja, da sedanja uredba o splošnih skupinskih izjemah (Uredba (EU) št. 651/2014), ki velja do 31. decembra 2020, že zajema pomoč za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine ter pomoč za šport in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

21.

znova poziva, naj se zgornja meja de minimis za državno pomoč za storitve splošnega gospodarskega pomena, ki je pogosto koristna tudi za turistično pomembno infrastrukturo, poveča na 1 milijon EUR za posamezen primer za obdobje treh davčnih let. Za regije, katerih gospodarska in socialna stabilnost je močno odvisna od turizma in ki jih zaznamuje visoka stopnja brezposelnosti, bi morala ta zgornja meja veljati tudi za javne naložbe v infrastrukturo, pomembno za turizem, pod pogojem, da jo redno uporablja lokalno prebivalstvo. Hkrati opozarja, da sedanja uredba o splošnih skupinskih izjemah (Uredba (EU) št. 651/2014), ki velja do 31. decembra 2020, že zajema pomoč za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine ter pomoč za šport in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo;

| 22. | opozarja, da je turizem glavni element strategij mnogih manj razvitih regij, ki imajo velik in še ne v celoti izkoriščen gospodarski in okoljski potencial; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da je turizem glavni element strategij mnogih manj razvitih regij, ki imajo velik in še ne v celoti izkoriščen gospodarski in okoljski potencial;

Boljše pravno urejanje

| 23. | opozarja na težave v zvezi z zakonodajnimi zahtevami in državam članicam priporoča, naj zakonov EU po nepotrebnem ne zaostrujejo še bolj z nacionalnimi predpisi (čezmerno prenašanje, angl. goldplating). OR priporoča Evropski komisiji, naj v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) sprejme naslednje specifične pobude, povezane s turizmom:






  — | poenostavi pravila, ki veljajo za ponudnike širokopasovnih storitev, in si prizadeva za izvajanje tržno usmerjenega in s tehnološkega vidika nevtralnega koncepta; |
| --- | --- | --- |

23.

opozarja na težave v zvezi z zakonodajnimi zahtevami in državam članicam priporoča, naj zakonov EU po nepotrebnem ne zaostrujejo še bolj z nacionalnimi predpisi (čezmerno prenašanje, angl. goldplating). OR priporoča Evropski komisiji, naj v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) sprejme naslednje specifične pobude, povezane s turizmom:

—

poenostavi pravila, ki veljajo za ponudnike širokopasovnih storitev, in si prizadeva za izvajanje tržno usmerjenega in s tehnološkega vidika nevtralnega koncepta;

| — | pregleda zahteve glede razkritja in informacij iz direktive EU o pravicah potrošnikov; |
| --- | --- |

—

pregleda zahteve glede razkritja in informacij iz direktive EU o pravicah potrošnikov;

| — | pregleda in po potrebi revidira direktivo o paketnem potovanju; treba je preprečiti prekomerno birokracijo in pravno negotovost; |
| --- | --- |

—

pregleda in po potrebi revidira direktivo o paketnem potovanju; treba je preprečiti prekomerno birokracijo in pravno negotovost;

| — | ublaži zahteve glede informacij v skladu z uredbo o zagotavljanju informacij o živilih (št. 1169/2011) za gostinstvo; |
| --- | --- |

—

ublaži zahteve glede informacij v skladu z uredbo o zagotavljanju informacij o živilih (št. 1169/2011) za gostinstvo;

| — | poenostavi veljavna pravila glede vnašanja tekočin na letalo (12); |
| --- | --- |

—

poenostavi veljavna pravila glede vnašanja tekočin na letalo (12);

| 24. | poziva, naj se pri opredeljevanju prihodnjih potreb po naložbah v prenovo ali infrastrukturo v strategijah za oživitev mestnih središč pozorno preučijo možni učinki takih naložb z vidika ohranjanja ali povečanja privlačnosti krajev za turistične dejavnosti ter izboljšanja dostopnosti za državljane in obiskovalce z zmanjšano mobilnostjo; |
| --- | --- |

24.

poziva, naj se pri opredeljevanju prihodnjih potreb po naložbah v prenovo ali infrastrukturo v strategijah za oživitev mestnih središč pozorno preučijo možni učinki takih naložb z vidika ohranjanja ali povečanja privlačnosti krajev za turistične dejavnosti ter izboljšanja dostopnosti za državljane in obiskovalce z zmanjšano mobilnostjo;

Tematski turizem

| 25. | predlaga spodbujanje tematskih turističnih projektov
   (13) v smislu pametne specializacije (pametne regije/mesta) kot protiukrep negativnim posledicam množičnega turizma ter uvedbo oznake Evropska prestolnica pametnega turizma, ki bi jo predstavniki turizma, Evropske komisije, Evropskega parlamenta in Odbora regij vsako leto podelili največ trem mestom oz. regijam EU. Pri tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti promociji konkurenčnih in trajnostnih turističnih destinacij kot dodane vrednosti evropskih destinacij odličnosti (EDEN). Vključiti bi bilo treba območja zunaj mestnih središč in zelo obiskanih mestnih znamenitosti, da bi od turizma imela koristi tudi urbana vozlišča na obrobju metropolitanskih območij ali manjša in srednje velika mesta; |
| --- | --- |

25.

predlaga spodbujanje tematskih turističnih projektov
   (13) v smislu pametne specializacije (pametne regije/mesta) kot protiukrep negativnim posledicam množičnega turizma ter uvedbo oznake Evropska prestolnica pametnega turizma, ki bi jo predstavniki turizma, Evropske komisije, Evropskega parlamenta in Odbora regij vsako leto podelili največ trem mestom oz. regijam EU. Pri tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti promociji konkurenčnih in trajnostnih turističnih destinacij kot dodane vrednosti evropskih destinacij odličnosti (EDEN). Vključiti bi bilo treba območja zunaj mestnih središč in zelo obiskanih mestnih znamenitosti, da bi od turizma imela koristi tudi urbana vozlišča na obrobju metropolitanskih območij ali manjša in srednje velika mesta;

| 26. | poudarja, da mestni turizem ustvarja prostorsko dinamiko, ki s poživitvijo javnega prostora, infrastrukture in povezav ter razvojem lokalnih dobrin in možnosti za rekreacijo omogoča preoblikovanje urbane krajine. Od tega imajo korist ne le turisti, ampak tudi lokalne skupnosti in državljani; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da mestni turizem ustvarja prostorsko dinamiko, ki s poživitvijo javnega prostora, infrastrukture in povezav ter razvojem lokalnih dobrin in možnosti za rekreacijo omogoča preoblikovanje urbane krajine. Od tega imajo korist ne le turisti, ampak tudi lokalne skupnosti in državljani;

| 27. | poziva k podpori kulturnega, naravnega, zgodovinskega in verskega turizma, ki prispeva k zaposlovanju, razumevanju med kulturami ter lokalnemu, regionalnemu in podeželskemu razvoju; hkrati poziva k povezovanju turističnih zanimivosti, da se vzpostavijo tematske poti na evropski, nacionalni in lokalni ravni, kot so mesta in kraji, ki jih je Unesco razglasil za dediščino človeštva. V tem smislu bi morali v Evropski uniji ustanoviti evropsko mrežo mest, ki so svetovna dediščina, ter sprejeti posebne ukrepe za njihovo ohranitev in širjenje znanja o njih; |
| --- | --- |

27.

poziva k podpori kulturnega, naravnega, zgodovinskega in verskega turizma, ki prispeva k zaposlovanju, razumevanju med kulturami ter lokalnemu, regionalnemu in podeželskemu razvoju; hkrati poziva k povezovanju turističnih zanimivosti, da se vzpostavijo tematske poti na evropski, nacionalni in lokalni ravni, kot so mesta in kraji, ki jih je Unesco razglasil za dediščino človeštva. V tem smislu bi morali v Evropski uniji ustanoviti evropsko mrežo mest, ki so svetovna dediščina, ter sprejeti posebne ukrepe za njihovo ohranitev in širjenje znanja o njih;

| 28. | ponavlja, da sta zdravstveni in velneški turizem ena izmed najhitreje rastočih vej turizma, ki privablja starejše Evropejce in obiskovalce iz tretjih držav, zato priporoča, da se okrepi povezava med turizmom in programom za srebrno gospodarstvo; |
| --- | --- |

28.

ponavlja, da sta zdravstveni in velneški turizem ena izmed najhitreje rastočih vej turizma, ki privablja starejše Evropejce in obiskovalce iz tretjih držav, zato priporoča, da se okrepi povezava med turizmom in programom za srebrno gospodarstvo;

| 29. | poudarja, da podeželski turizem ohranja lokalne skupnosti, saj ustvarja delovna mesta, spodbuja razvoj, varuje okolje, podpira kulturo, umetnost in rokodelstvo na podeželju, ter poziva:






  — | naj podeželske regije na podlagi regionalnih razvojnih modelov pripravijo celostne, tudi čezmejne strategije za razvoj turizma na podeželju; takšne strategije bi morale biti osredotočene na zagotavljanje nemotenih prometnih povezav, ki omogočajo mobilnost do podeželskih območij in po njih brez preprek; |
| --- | --- | --- |

29.

poudarja, da podeželski turizem ohranja lokalne skupnosti, saj ustvarja delovna mesta, spodbuja razvoj, varuje okolje, podpira kulturo, umetnost in rokodelstvo na podeželju, ter poziva:

—

naj podeželske regije na podlagi regionalnih razvojnih modelov pripravijo celostne, tudi čezmejne strategije za razvoj turizma na podeželju; takšne strategije bi morale biti osredotočene na zagotavljanje nemotenih prometnih povezav, ki omogočajo mobilnost do podeželskih območij in po njih brez preprek;

| — | naj se podprejo partnerstva MSP na področju ponudbe, in sicer z obsežnim uvajanjem svetovalcev za inovacije, ki bi pomagali različnim podjetjem pritegniti goste iz mest; |
| --- | --- |

—

naj se podprejo partnerstva MSP na področju ponudbe, in sicer z obsežnim uvajanjem svetovalcev za inovacije, ki bi pomagali različnim podjetjem pritegniti goste iz mest;

| — | naj se razvijajo forumi in platforme, ki MSP omogočajo, da turistom ponudijo komplementarne in več vredne proizvode; |
| --- | --- |

—

naj se razvijajo forumi in platforme, ki MSP omogočajo, da turistom ponudijo komplementarne in več vredne proizvode;

| — | naj podeželska območja v svojih razvojnih strategijah večjo pozornost namenijo kulturni dediščini, ki prispeva k ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest, podpori kmetijskih gospodarstev, varstvu kulturne krajine ter podpiranju umetnosti in rokodelstva na podeželju; |
| --- | --- |

—

naj podeželska območja v svojih razvojnih strategijah večjo pozornost namenijo kulturni dediščini, ki prispeva k ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest, podpori kmetijskih gospodarstev, varstvu kulturne krajine ter podpiranju umetnosti in rokodelstva na podeželju;

| — | naj bo zato v skupno kmetijsko politiko po letu 2020 vključena konkretna podpora za podeželska MSP, ki delujejo na področju turizma, da bo mogoče dodatno spodbuditi kmečki turizem; |
| --- | --- |

—

naj bo zato v skupno kmetijsko politiko po letu 2020 vključena konkretna podpora za podeželska MSP, ki delujejo na področju turizma, da bo mogoče dodatno spodbuditi kmečki turizem;

| 30. | poudarja, da gastronomski turizem pomembno prispeva k ustvarjanju novih trajnostnih delovnih mest, in meni, da se z razvojem te turistične panoge promovirajo kakovostni tradicionalni in lokalni proizvodi. Izdatki za hrano predstavljajo več kot tretjino turističnih izdatkov, zato je gastronomija zajamčen in bistven vir prihodkov; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da gastronomski turizem pomembno prispeva k ustvarjanju novih trajnostnih delovnih mest, in meni, da se z razvojem te turistične panoge promovirajo kakovostni tradicionalni in lokalni proizvodi. Izdatki za hrano predstavljajo več kot tretjino turističnih izdatkov, zato je gastronomija zajamčen in bistven vir prihodkov;

| 31. | ponovno izraža podporo pobudama evropska prestolnica kulture in znak evropske dediščine ter dnevom evropske dediščine in nagradi EU za kulturno dediščino; |
| --- | --- |

31.

ponovno izraža podporo pobudama evropska prestolnica kulture in znak evropske dediščine ter dnevom evropske dediščine in nagradi EU za kulturno dediščino;

Podnebne spremembe in trajnostni razvoj

| 32. | opominja, da je turizem v mnogih regijah varovalo za gospodarsko rast, dohodek in zaposlovanje. OR poziva regije, naj v turističnih strategijah
   (14) upoštevajo trajnostni razvoj
   (15), vključno z inovativnimi instrumenti za spremljanje in krepitev trajnosti treh vidikov turizma, tj. okoljskega, socialnega in gospodarskega (ETIS), da se zagotovi celosten pristop, s katerim se predvidijo in obravnavajo vse večji okoljski pritiski zaradi dejavnosti, povezanih s turizmom. Razvoj teh strategij bi bilo treba ciljno podpreti v okviru kohezijske politike EU; |
| --- | --- |

32.

opominja, da je turizem v mnogih regijah varovalo za gospodarsko rast, dohodek in zaposlovanje. OR poziva regije, naj v turističnih strategijah
   (14) upoštevajo trajnostni razvoj
   (15), vključno z inovativnimi instrumenti za spremljanje in krepitev trajnosti treh vidikov turizma, tj. okoljskega, socialnega in gospodarskega (ETIS), da se zagotovi celosten pristop, s katerim se predvidijo in obravnavajo vse večji okoljski pritiski zaradi dejavnosti, povezanih s turizmom. Razvoj teh strategij bi bilo treba ciljno podpreti v okviru kohezijske politike EU;

| 33. | poziva k zakonodajni rešitvi na evropski ravni za trend sodelovalnega gospodarstva, ki poleg pozitivnih učinkov prinaša tudi tveganja, kot so na primer nezadostna socialna varnost delavcev, manjkajoči predpisi glede namestitve strank/turistov, prenos tveganja z delodajalca na delojemalca, negativne fiskalne posledice in pomanjkanje nadzora kakovosti destinacij; |
| --- | --- |

33.

poziva k zakonodajni rešitvi na evropski ravni za trend sodelovalnega gospodarstva, ki poleg pozitivnih učinkov prinaša tudi tveganja, kot so na primer nezadostna socialna varnost delavcev, manjkajoči predpisi glede namestitve strank/turistov, prenos tveganja z delodajalca na delojemalca, negativne fiskalne posledice in pomanjkanje nadzora kakovosti destinacij;

| 34. | podpira razvoj trajnostnega kulturnega turizma v mestih, ki je lahko pomemben katalizator za ustvarjanje prihodkov v zvezi z inovativnimi praksami na področju ohranjanja in upravljanja dediščine. Turizem v mestih tudi spodbuja inovacije. Uporaba informacijske in komunikacijske tehnologije ter koncept pametnega mesta ne le prispevata k dobrim izkušnjam obiskovalca, ampak tudi izboljšujeta kakovost življenja za lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

34.

podpira razvoj trajnostnega kulturnega turizma v mestih, ki je lahko pomemben katalizator za ustvarjanje prihodkov v zvezi z inovativnimi praksami na področju ohranjanja in upravljanja dediščine. Turizem v mestih tudi spodbuja inovacije. Uporaba informacijske in komunikacijske tehnologije ter koncept pametnega mesta ne le prispevata k dobrim izkušnjam obiskovalca, ampak tudi izboljšujeta kakovost življenja za lokalno prebivalstvo;

| 35. | turistične regije poziva, naj glede na podnebne spremembe diverzificirajo svoje glavne gospodarske dejavnosti; zlasti gorske in obalne regije imajo ugodne pogoje za pridobivanje energije iz obnovljivih virov (vodna, vetrna, sončna in geotermalna energija, energija iz biomase); poleg tega turistične regije poziva, naj skupaj s turističnim sektorjem vlagajo v okolju prijazne projekte s pomočjo orodij, kot sta hotelske energetske rešitve (HES) (16) in skoraj ničenergijski hoteli (neZEH) (17); |
| --- | --- |

35.

turistične regije poziva, naj glede na podnebne spremembe diverzificirajo svoje glavne gospodarske dejavnosti; zlasti gorske in obalne regije imajo ugodne pogoje za pridobivanje energije iz obnovljivih virov (vodna, vetrna, sončna in geotermalna energija, energija iz biomase); poleg tega turistične regije poziva, naj skupaj s turističnim sektorjem vlagajo v okolju prijazne projekte s pomočjo orodij, kot sta hotelske energetske rešitve (HES) (16) in skoraj ničenergijski hoteli (neZEH) (17);

| 36. | poziva Evropsko komisijo, naj podpre kampanje ozaveščanja v tej panogi o trajnostnem gospodarjenju z naravnimi viri (zlasti za zmanjšanje porabe vode in količine živilskih odpadkov, porabe čistil ter izdelkov za telesno higieno); |
| --- | --- |

36.

poziva Evropsko komisijo, naj podpre kampanje ozaveščanja v tej panogi o trajnostnem gospodarjenju z naravnimi viri (zlasti za zmanjšanje porabe vode in količine živilskih odpadkov, porabe čistil ter izdelkov za telesno higieno);

Trg dela, izobraževanje in raziskave

| 37. | Evropsko komisijo in države članice poziva k nadaljnjim ukrepom za formalno čezmejno priznavanje kvalifikacij v turizmu ter se zavzema za vsestransko izobraževanje za zmanjšanje sezonske odvisnosti. Pri priznavanju kvalifikacij je treba uporabiti visoka merila (18); |
| --- | --- |

37.

Evropsko komisijo in države članice poziva k nadaljnjim ukrepom za formalno čezmejno priznavanje kvalifikacij v turizmu ter se zavzema za vsestransko izobraževanje za zmanjšanje sezonske odvisnosti. Pri priznavanju kvalifikacij je treba uporabiti visoka merila (18);

| 38. | poudarja, da se je treba boriti proti neprijavljenemu ali neustrezno prijavljenemu delu, ki sta v turističnem sektorju še posebej razširjena (19); |
| --- | --- |

38.

poudarja, da se je treba boriti proti neprijavljenemu ali neustrezno prijavljenemu delu, ki sta v turističnem sektorju še posebej razširjena (19);

| 39. | Evropsko komisijo poziva, naj v okviru mreže EURES skupaj z nacionalnimi agencijami za zaposlovanje pripravi specifične programe na področju turizma za vseevropsko posredovanje kvalificirane delovne sile v regijah z razvitim turizmom; |
| --- | --- |

39.

Evropsko komisijo poziva, naj v okviru mreže EURES skupaj z nacionalnimi agencijami za zaposlovanje pripravi specifične programe na področju turizma za vseevropsko posredovanje kvalificirane delovne sile v regijah z razvitim turizmom;

| 40. | lokalne in regionalne oblasti ter agencije za zaposlovanje poziva, naj s turistično panogo vzpostavijo partnerstva za usposabljanje, da bi kot del vseživljenjskega učenja ponudili poklicno usposabljanje za spodbujanje kakovosti (trajnost, oskrba, varnost itd.) in trženja (digitalizacija) v turističnem sektorju; |
| --- | --- |

40.

lokalne in regionalne oblasti ter agencije za zaposlovanje poziva, naj s turistično panogo vzpostavijo partnerstva za usposabljanje, da bi kot del vseživljenjskega učenja ponudili poklicno usposabljanje za spodbujanje kakovosti (trajnost, oskrba, varnost itd.) in trženja (digitalizacija) v turističnem sektorju;

| 41. | pozdravlja sprejetje novih ciljev za trajnostni razvoj (20) na 70. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov in poudarja, da je med 17 cilji trajnostnega razvoja turizem izrecno naveden pod cilji 8, 12 in 14, saj ta panoga lahko spodbuja gospodarsko rast, vključevalnost, dostojno delo za vse, trajnostno potrošnjo in proizvodnjo ter ohranjanje in trajnostni razvoj vodnih virov, pri čemer so podane glavne usmeritve ukrepanja, kot so zagovorništvo in ozaveščanje, ustvarjanje in razširjanje znanja, oblikovanje politik, krepitev zmogljivosti in izobraževanje; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja sprejetje novih ciljev za trajnostni razvoj (20) na 70. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov in poudarja, da je med 17 cilji trajnostnega razvoja turizem izrecno naveden pod cilji 8, 12 in 14, saj ta panoga lahko spodbuja gospodarsko rast, vključevalnost, dostojno delo za vse, trajnostno potrošnjo in proizvodnjo ter ohranjanje in trajnostni razvoj vodnih virov, pri čemer so podane glavne usmeritve ukrepanja, kot so zagovorništvo in ozaveščanje, ustvarjanje in razširjanje znanja, oblikovanje politik, krepitev zmogljivosti in izobraževanje;

| 42. | predlaga, naj se v okviru evropske izobraževalne kampanje:






  — | podprejo javno-zasebna partnerstva, da se s povezavo med izobraževanjem in prakso pospeši profesionalizacija v tej panogi
   (21); |
| --- | --- | --- |

42.

predlaga, naj se v okviru evropske izobraževalne kampanje:

—

podprejo javno-zasebna partnerstva, da se s povezavo med izobraževanjem in prakso pospeši profesionalizacija v tej panogi
   (21);

| — | strokovne šole, višje strokovne šole in univerze na področju turizma mrežno povežejo in naj se oceni vpliv programa Erasmus+ na sektor turizma; |
| --- | --- |

—

strokovne šole, višje strokovne šole in univerze na področju turizma mrežno povežejo in naj se oceni vpliv programa Erasmus+ na sektor turizma;

| — | ustanovita evropska akademija za turizem in katedra Jean Monnet za evropske raziskave na področju turizma; |
| --- | --- |

—

ustanovita evropska akademija za turizem in katedra Jean Monnet za evropske raziskave na področju turizma;

| 43. | poziva države članice, regije in mesta k hitrejšem vključevanju migrantov in prosilcev za azil na trg dela, izkoriščanju njihovih jezikovnih in strokovnih kompetenc ter razvoju teh kompetenc s tečaji; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, regije in mesta k hitrejšem vključevanju migrantov in prosilcev za azil na trg dela, izkoriščanju njihovih jezikovnih in strokovnih kompetenc ter razvoju teh kompetenc s tečaji;

Turizem in evropsko državljanstvo

| 44. | poudarja, da evropski državljan v vlogi turista v EU sam sebe dojema kot potrošnika, ki ga ščiti pravo EU in ki se lahko prosto giblje na notranjem trgu EU in v schengenskem območju. Turizem je torej izrednega pomena za ustvarjanje zavesti o evropskem državljanstvu in spodbujanje vzajemnega razumevanja. Zato bi bilo treba uvesti spodbude za evropske državljane, da bi pogosteje počitnikovali v Evropi. OR poziva Evropsko komisijo in države članice, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti in z uporabo upravljanja na več ravneh razmislijo o naslednjih predlogih:






  — | v skladu s predlogom Evropskega parlamenta (22) bi lahko mladim Evropejcem ob dopolnjenem 18. letu ponudili brezplačno vozovnico Interrail, ki bi jim omogočila, da raziščejo in bolje spoznajo Evropo; |
| --- | --- | --- |

44.

poudarja, da evropski državljan v vlogi turista v EU sam sebe dojema kot potrošnika, ki ga ščiti pravo EU in ki se lahko prosto giblje na notranjem trgu EU in v schengenskem območju. Turizem je torej izrednega pomena za ustvarjanje zavesti o evropskem državljanstvu in spodbujanje vzajemnega razumevanja. Zato bi bilo treba uvesti spodbude za evropske državljane, da bi pogosteje počitnikovali v Evropi. OR poziva Evropsko komisijo in države članice, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti in z uporabo upravljanja na več ravneh razmislijo o naslednjih predlogih:

—

v skladu s predlogom Evropskega parlamenta (22) bi lahko mladim Evropejcem ob dopolnjenem 18. letu ponudili brezplačno vozovnico Interrail, ki bi jim omogočila, da raziščejo in bolje spoznajo Evropo;

| — | državljanom EU, ki potujejo po EU, bi lahko ponudili znižane cene za javna prevozna sredstva (vključno za potovanja s kolesom, izposojo koles), muzeje ipd., in sicer z brezplačno Evropsko potovalno kartico za državljane (European Citizen Travel Card), pri kateri bi države članice, regije in mesta sodelovali prostovoljno. Kartica bi morala biti na voljo na spletnih straneh OR, Evropske komisije, v vseh informacijskih središčih Europe Direct in pri sodelujočih turističnih združenjih, veljavna pa bi bila skupaj z osebno izkaznico ali potnim listom države EU; |
| --- | --- |

—

državljanom EU, ki potujejo po EU, bi lahko ponudili znižane cene za javna prevozna sredstva (vključno za potovanja s kolesom, izposojo koles), muzeje ipd., in sicer z brezplačno Evropsko potovalno kartico za državljane (European Citizen Travel Card), pri kateri bi države članice, regije in mesta sodelovali prostovoljno. Kartica bi morala biti na voljo na spletnih straneh OR, Evropske komisije, v vseh informacijskih središčih Europe Direct in pri sodelujočih turističnih združenjih, veljavna pa bi bila skupaj z osebno izkaznico ali potnim listom države EU;

| — | ustvarili bi lahko elektronsko evropsko potovalno aplikacijo (aplikacija GPS DiscoverYrope, ki bi bila kompatibilna z družbenimi mediji); |
| --- | --- |

—

ustvarili bi lahko elektronsko evropsko potovalno aplikacijo (aplikacija GPS DiscoverYrope, ki bi bila kompatibilna z družbenimi mediji);

| — | razvili bi lahko Evropski potovalni list (European Traveler’s Pass) s koristnimi informacijami za državljane EU kot turiste (pravice potrošnikov, zdravstveno varstvo, naslovi konzulatov zunaj Evrope, številke za klic v sili, informacije o evropski potovalni kartici za državljane); |
| --- | --- |

—

razvili bi lahko Evropski potovalni list (European Traveler’s Pass) s koristnimi informacijami za državljane EU kot turiste (pravice potrošnikov, zdravstveno varstvo, naslovi konzulatov zunaj Evrope, številke za klic v sili, informacije o evropski potovalni kartici za državljane);

| 45. | poudarja, da turizem resnično prispeva k razumevanju med narodi in boljšemu poznavanju različnih kultur; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da turizem resnično prispeva k razumevanju med narodi in boljšemu poznavanju različnih kultur;

| 46. | predlaga medijsko nagrado (turistični „oskar“), ki bi jo podeljevali Evropska komisija, Evropski parlament in OR in s katero bi odlikovali dokumentarne prispevke (v tiskanih ali avdiovizualnih medijih), ki seznanjajo z evropsko kulturno in naravno dediščino ter regionalnimi in lokalnimi turističnimi zanimivostmi v Evropi ter prispevajo k ustvarjanju evropske državljanske zavesti; |
| --- | --- |

46.

predlaga medijsko nagrado (turistični „oskar“), ki bi jo podeljevali Evropska komisija, Evropski parlament in OR in s katero bi odlikovali dokumentarne prispevke (v tiskanih ali avdiovizualnih medijih), ki seznanjajo z evropsko kulturno in naravno dediščino ter regionalnimi in lokalnimi turističnimi zanimivostmi v Evropi ter prispevajo k ustvarjanju evropske državljanske zavesti;

Zunanja razsežnost turizma

| 47. | poudarja pomen notranjega trga in schengenskega območja za čezmejni turizem in lokalne trge. OR države članice EU izrecno poziva k ohranitvi schengenskega območja brez meja; |
| --- | --- |

47.

poudarja pomen notranjega trga in schengenskega območja za čezmejni turizem in lokalne trge. OR države članice EU izrecno poziva k ohranitvi schengenskega območja brez meja;

| 48. | pozdravlja vizumski paket (23), ki ga je Evropska komisija sprejela aprila 2014, in poudarja, da so vizumske olajšave odločilen pogoj za to, da se turiste spodbudi k obisku Evrope (24). Pri tem je treba skrbno pretehtati varnostna vprašanja in ekonomske koristi turizma; Odbor tako pozdravlja uvedbo evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (25), s katerim se bo izboljšala varnost potovanj v schengensko območje na podlagi sporazumov o odpravi vizumov; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja vizumski paket (23), ki ga je Evropska komisija sprejela aprila 2014, in poudarja, da so vizumske olajšave odločilen pogoj za to, da se turiste spodbudi k obisku Evrope (24). Pri tem je treba skrbno pretehtati varnostna vprašanja in ekonomske koristi turizma; Odbor tako pozdravlja uvedbo evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (25), s katerim se bo izboljšala varnost potovanj v schengensko območje na podlagi sporazumov o odpravi vizumov;

| 49. | predlaga, da Evro-sredozemska skupščina lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) v poročilu obravnava vprašanja, povezana s turizmom, in zlasti ukrepe za izboljšanje varnosti evropskih turistov v državah zunaj EU; |
| --- | --- |

49.

predlaga, da Evro-sredozemska skupščina lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) v poročilu obravnava vprašanja, povezana s turizmom, in zlasti ukrepe za izboljšanje varnosti evropskih turistov v državah zunaj EU;

| 50. | podpira nove platforme za sodelovanje med EU in mednarodnimi partnerji, kot je Kitajska, na podlagi pobud, kot je evropsko-kitajski odbor za razvoj kulture in turizma En pas, ena pot (26); |
| --- | --- |

50.

podpira nove platforme za sodelovanje med EU in mednarodnimi partnerji, kot je Kitajska, na podlagi pobud, kot je evropsko-kitajski odbor za razvoj kulture in turizma En pas, ena pot (26);

Spodbujanje turizma

| 51. | v celoti podpira odločitev, da se leto 2018 določi za evropsko leto kulturne dediščine, saj bo predvsem turizem gonilo vseh ustreznih pobud, ter poziva k razglasitvi evropskega leta turizma; |
| --- | --- |

51.

v celoti podpira odločitev, da se leto 2018 določi za evropsko leto kulturne dediščine, saj bo predvsem turizem gonilo vseh ustreznih pobud, ter poziva k razglasitvi evropskega leta turizma;

| 52. | poziva, naj se skupna promocija turizma v tretjih državah usklajuje med krovnimi organizacijami za promocijo turizma v državah članicah in Evropsko komisijo za turizem; |
| --- | --- |

52.

poziva, naj se skupna promocija turizma v tretjih državah usklajuje med krovnimi organizacijami za promocijo turizma v državah članicah in Evropsko komisijo za turizem;

| 53. | poziva k razširitvi turistične ponudbe, ki jo je treba usmeriti v posamezne države, zainteresirane skupine, panoge ipd. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti zagotovitvi, da se informacije v svetovnem merilu razširjajo na primeren in razumljiv način, po možnosti z uporabo najnovejših komunikacijskih sredstev. Večja dostopnost informacij o evropski turistični ponudbi lahko spodbudi tokove turistov iz Evrope, pa tudi iz geografsko bolj oddaljenih držav; |
| --- | --- |

53.

poziva k razširitvi turistične ponudbe, ki jo je treba usmeriti v posamezne države, zainteresirane skupine, panoge ipd. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti zagotovitvi, da se informacije v svetovnem merilu razširjajo na primeren in razumljiv način, po možnosti z uporabo najnovejših komunikacijskih sredstev. Večja dostopnost informacij o evropski turistični ponudbi lahko spodbudi tokove turistov iz Evrope, pa tudi iz geografsko bolj oddaljenih držav;

| 54. | poziva Komisijo, naj večjo pozornost nameni prepletanju turizma in migracijskih oziroma begunskih tokov, prouči kulturne, gospodarske in družbene posledice ter skupaj z OR poišče priložnosti za prizadete regije (trg dela itd.); |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj večjo pozornost nameni prepletanju turizma in migracijskih oziroma begunskih tokov, prouči kulturne, gospodarske in družbene posledice ter skupaj z OR poišče priložnosti za prizadete regije (trg dela itd.);

| 55. | Evropski komisiji priporoča:






  — | naj se zavzema za evropsko blagovno znamko (logotip EU) in razvoj regionalnega, medregionalnega in nadnacionalnega pozicioniranja blagovne znamke ter evropskih platform za trženje (programi trženja EU, npr. za alpsko regijo ali Sredozemlje), da bi Evropo uveljavila na oddaljenih trgih, pri čemer je treba upoštevati posebno vlogo mest in regij ter raznolikost njihove naravne in kulturne dediščine (27); |
| --- | --- | --- |

55.

Evropski komisiji priporoča:

—

naj se zavzema za evropsko blagovno znamko (logotip EU) in razvoj regionalnega, medregionalnega in nadnacionalnega pozicioniranja blagovne znamke ter evropskih platform za trženje (programi trženja EU, npr. za alpsko regijo ali Sredozemlje), da bi Evropo uveljavila na oddaljenih trgih, pri čemer je treba upoštevati posebno vlogo mest in regij ter raznolikost njihove naravne in kulturne dediščine (27);

| — | naj sprejme ukrepe, s katerimi bo evropske državljane spodbudila k pogostejšim počitnicam v Evropi; razmisliti bi morala o modelu Evropske potovalne kartice za državljane, ki bi tem zagotavljala splošne informacije, jim tako omogočila lažje in varnejše potovanje ter jim ponazorila koristi potovanj znotraj Evrope; |
| --- | --- |

—

naj sprejme ukrepe, s katerimi bo evropske državljane spodbudila k pogostejšim počitnicam v Evropi; razmisliti bi morala o modelu Evropske potovalne kartice za državljane, ki bi tem zagotavljala splošne informacije, jim tako omogočila lažje in varnejše potovanje ter jim ponazorila koristi potovanj znotraj Evrope;

| — | naj na spletni strani www.visiteurope.com (28) oblikuje „EU tourism road show“ in atlas evropskih kulturnih poti; |
| --- | --- |

—

naj na spletni strani www.visiteurope.com (28) oblikuje „EU tourism road show“ in atlas evropskih kulturnih poti;

| — | naj razmisli o uvedbi standardnega evropskega sistema klasifikacije in zagotavljanja kakovosti za dopolnitev nacionalnih in regionalnih klasifikacij hotelov (npr. zvezdice za hotele) ter standardov kakovosti, ki se določajo na državi ravni; |
| --- | --- |

—

naj razmisli o uvedbi standardnega evropskega sistema klasifikacije in zagotavljanja kakovosti za dopolnitev nacionalnih in regionalnih klasifikacij hotelov (npr. zvezdice za hotele) ter standardov kakovosti, ki se določajo na državi ravni;

Medinstitucionalno sodelovanje

| 56. | Evropsko komisijo poziva, naj OR vključi v letni turistični forum in evropski dan turizma; |
| --- | --- |

56.

Evropsko komisijo poziva, naj OR vključi v letni turistični forum in evropski dan turizma;

| 57. | poziva k letni razpravi o turizmu med pristojnimi odbori in telesi Evropskega parlamenta in OR; razprava bi lahko vključevala skupno posvetovanje z deležniki iz sektorja; |
| --- | --- |

57.

poziva k letni razpravi o turizmu med pristojnimi odbori in telesi Evropskega parlamenta in OR; razprava bi lahko vključevala skupno posvetovanje z deležniki iz sektorja;

| 58. | prihodnja predsedstva Sveta poziva, naj na dnevne rede uvrstijo teme, povezane z evropskim turizmom, in naj k sodelovanju povabijo predstavnike OR; |
| --- | --- |

58.

prihodnja predsedstva Sveta poziva, naj na dnevne rede uvrstijo teme, povezane z evropskim turizmom, in naj k sodelovanju povabijo predstavnike OR;

| 59. | podpira manifest Turizem za rast in delovna mesta (29), ki je pobuda evropskih javnih in zasebnih akterjev iz turističnega sektorja, in predlaga njegov podpis, da bo mogoče s skupnimi močmi ohraniti privlačnost Evrope kot destinacije in zagotoviti, da bo turistični sektor še naprej prispeval k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji Evrope; |
| --- | --- |

59.

podpira manifest Turizem za rast in delovna mesta (29), ki je pobuda evropskih javnih in zasebnih akterjev iz turističnega sektorja, in predlaga njegov podpis, da bo mogoče s skupnimi močmi ohraniti privlačnost Evrope kot destinacije in zagotoviti, da bo turistični sektor še naprej prispeval k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji Evrope;

| 60. | poziva Svetovno turistično organizacijo, naj podpre njegovo pobudo za razvoj evropskega turizma. |
| --- | --- |

60.

poziva Svetovno turistično organizacijo, naj podpre njegovo pobudo za razvoj evropskega turizma.

| 61. | poziva, naj vlade in zasebni sektor spodbujajo odgovorne politike in prakse na področju turizma v skladu z načeli Globalnega etičnega kodeksa v turizmu Svetovne turistične organizacije, ki je obsežen okvir za razvoj trajnostnega, odgovornega in vsesplošno dostopnega turizma, ki upošteva vse njegove ekonomske, socialne, kulturne in okoljske razsežnosti; |
| --- | --- |

61.

poziva, naj vlade in zasebni sektor spodbujajo odgovorne politike in prakse na področju turizma v skladu z načeli Globalnega etičnega kodeksa v turizmu Svetovne turistične organizacije, ki je obsežen okvir za razvoj trajnostnega, odgovornega in vsesplošno dostopnega turizma, ki upošteva vse njegove ekonomske, socialne, kulturne in okoljske razsežnosti;

| 62. | posebej poudarja družbeno odgovornost turizma in poziva evropske in neevropske državljane, naj bodo informirani in odgovorni turisti in popotniki ter naj spoštujejo lokalne običaje in kulturo. |
| --- | --- |

62.

posebej poudarja družbeno odgovornost turizma in poziva evropske in neevropske državljane, naj bodo informirani in odgovorni turisti in popotniki ter naj spoštujejo lokalne običaje in kulturo.

V Bruslju, 7. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Po podatkih Svetovne turistične organizacije Združenih narodov (UNWTO), navedenih v Regionalnem letnem zborniku Eurostata za leto 2016.

1

(2)  Strategija Evropske unije za regijo Baltskega morja (COM(2009) 248 final), Strategija EU za jadransko-jonsko regijo (COM(2014) 357), Strategija Evropske unije za Podonavje (COM(2010) 715), Strategija Evropske unije za alpsko regijo (COM(2015) 366 final).

2

(3)  Primer takšne platforme je Mreža evropskih regij za trajnosten in konkurenčen turizem (NECSTouR).

3

(4)  Npr. turizem in kmetijstvo, turizem in dobro počutje, turizem in zdravilišča, turizem in šport, turizem in lokalno obrtništvo, ustvarjalne kulturne panoge, industrija in muzeji.

4

(5)  Vključno v najbolj oddaljenih in odročnih regijah, gorskih regijah, na otokih, obalnih območjih, v čezmejnih regijah, regijah, ki se soočajo z demografskimi spremembami, na kulturnih in naravnih območjih ter novih in uveljavljenih destinacijah.

5

(6)  „Zelene poti“, upravljanje tokov s pomočjo cestnin za določene ure ali dneve, cenejše vozovnice za potovanja z ladjo/nižje tarife za uporabo javnega prevoza (zlasti za vlake).

6

(7)  Vključno z dostopnimi intermodalnimi prometnimi možnostmi in storitvami za izdajo vozovnic.

7

(8)  Npr. avtovlaki, možnost čezmejnega železniškega potovanja s kolesom.

8

(9)  Guide on EU Funding for the tourism sector 2014–2010 (Vodnik po finančni podpori EU za turizem 2014–2020). http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/18164/attachments/1/translations/en/renditions/pdf.

9

(10)  http://www.thealps.travel/en.

10

(11)  COR-2016-02559-00-00-DECL-REF.

11

(12)  Uredba Komisije (EU) št. 185/2010 z dne 4. marca 2010 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (UL L 55, 5.3.2010, str. 1).

12

(13)  Enološki turizem, gastronomija, ekoturizem, učenje jezikov, aktivne počitnice, kolesarski turizem, življenje na podeželju, tradicije, vera, umetnost, izobraževanje, raziskave, različne aktualne športne zvrsti, poslovna potovanja, kongresni turizem, MICE (Meetings, Incentives, Conventions and Events – srečanja, motivacijska potovanja, konvencije in dogodki) ipd.

13

(14)  Po zgledu regij v mreži NECSTouR.

14

(15)  Npr. diverzificirane ponudbe na področju wellnessa, kulture in športa, sezonsko neodvisni izdelki za poslovanje v celem letu, modeli za ugotavljanje podnebnih učinkov različnih oblik počitnic in počitniških dejavnosti.

15

(16)  http://hotelenergysolutions.net/.

16

(17)  http://www.nezeh.eu/home/index.html

17

(18)  Mapping and performance check of the supply side of tourism education and training (Pregled in uspešnost izobraževanja in usposabljanja v turizmu na strani ponudbe) (COM(2016)), Evropska strategija za večjo rast in delovna mesta v obalnem in pomorskem turizmu (COM(2014) 86).

18

Mapping and performance check of the supply side of tourism education and training

(19)  Resolucija Evropske konfederacije sindikatov (ETUC) o neprijavljenem delu, marec 2014 (https://www.etuc.org/documents/etuc-resolution-undeclared-work#.WA9SumeXCUk).

19

(20)  https://sustainabledevelopment.un.org/.

20

(21)  Parliament Magazine, 437. izdaja, 27. junij 2016, str. 28–29, primer Youth on the Spot – Special Partnership on tourism.

21

outh on the Spot – Special Partnership on tourism.

(22)  EP je o zamisli o brezplačni vozovnici Interrail, ki v določenem časovnem obdobju omogoča neomejeno potovanje z vlakom po vseh sodelujočih državah in med njimi, razpravljal na plenarnem zasedanju v Strasbourgu od 3. do 6. oktobra 2016.

22

(23)  Izvajanje in razvoj skupne vizumske politike za spodbujanje rasti v EU (COM(2012) 649 final).

23

(24)  Evropska komisija za turizem, 2015: Improving the Visa Regimes of European Nations to Grow Tourism: A view from the European Travel Commission (Izboljšanje vizumskih ureditev evropskih narodov za povečanje turizma: stališče Evropske komisije za turizem).

24

Improving the Visa Regimes of European Nations to Grow Tourism: A view from the European Travel Commission

(25)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (sistem ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 in (EU) 2016/1624 (COM(2016) 731 final)

25

(26)  Parliament Magazine, 437. številka, 27. junij 2016, str. 28–29.

26

(27)  European Tourism Manifesto, 2016: Tourism for Growth and Jobs (Turizem za rast in delovna mesta) (http://www.tourismmanifesto.eu/).

27

Tourism for Growth and Jobs

(28)  Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (COM(2014) 477 final).

28

(29)  http://www.tourismmanifesto.eu/the-manifesto.

29

---

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/24

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Sodelovalno gospodarstvo in spletne platforme: skupno stališče mest in regij

(2017/C 185/04)

| Poročevalka: | Benedetta BRIGHENTI (IT/PES), podžupanja občine Castelnuovo Rangone (MO) |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Spletne platforme in enotni digitalni trg: priložnosti in izzivi za Evropo
  COM(2016) 288 final
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo
  COM(2016) 356 final |

Poročevalka:

Benedetta BRIGHENTI (IT/PES), podžupanja občine Castelnuovo Rangone (MO)

Referenčna dokumenta:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Spletne platforme in enotni digitalni trg: priložnosti in izzivi za Evropo

COM(2016) 288 final

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo

COM(2016) 356 final

I.   SPLOŠNE UGOTOVITVE

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | ugotavlja, da je Evropska komisija sporočilo, objavljeno 2. junija 2016, naslovila „Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo“ in s tem podkrepila izbiro izraza „sodelovalno gospodarstvo“ namesto širšega izraza „ekonomija delitve“; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je Evropska komisija sporočilo, objavljeno 2. junija 2016, naslovila „Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo“ in s tem podkrepila izbiro izraza „sodelovalno gospodarstvo“ namesto širšega izraza „ekonomija delitve“;

| 2. | meni, da je sklicevanje na neprofitnost sodelovalnega gospodarstva v tem sporočilu – „[p]osli v okviru sodelovalnega gospodarstva običajno ne vključujejo spremembe lastništva in se lahko izvajajo profitno ali neprofitno“ – nezadostno, saj spremembe in inovacije, ki jih spodbuja sodelovalno gospodarstvo, niso omejene na učinke, ki so posledica prepletanja ponudbe in povpraševanja po storitvah; |
| --- | --- |

2.

meni, da je sklicevanje na neprofitnost sodelovalnega gospodarstva v tem sporočilu – „[p]osli v okviru sodelovalnega gospodarstva običajno ne vključujejo spremembe lastništva in se lahko izvajajo profitno ali neprofitno“ – nezadostno, saj spremembe in inovacije, ki jih spodbuja sodelovalno gospodarstvo, niso omejene na učinke, ki so posledica prepletanja ponudbe in povpraševanja po storitvah;

| 3. | poudarja, da ceni odprtost, ki jo Komisija s tem dokumentom kaže do sodelovalnega gospodarstva. Države članice, lokalne in regionalne oblasti potrebujejo skupen normativni okvir, ki jih bo usmerjal in vodil; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da ceni odprtost, ki jo Komisija s tem dokumentom kaže do sodelovalnega gospodarstva. Države članice, lokalne in regionalne oblasti potrebujejo skupen normativni okvir, ki jih bo usmerjal in vodil;

| 4. | glede na to, da se ta pojav vključuje v številne ravni, poudarja pomen pristopa na več ravneh ob tesni in stalni interakciji in sodelovanju različnih institucionalnih ravni; |
| --- | --- |

4.

glede na to, da se ta pojav vključuje v številne ravni, poudarja pomen pristopa na več ravneh ob tesni in stalni interakciji in sodelovanju različnih institucionalnih ravni;

| 5. | obžaluje, da delovni program Komisije za leto 2017 ne vsebuje nobenega predloga o nadaljnjih ukrepih v okviru evropske agende za sodelovalno gospodarstvo. Ustrezna evropska zakonodaja se dejansko ne zdi konsolidirana in okvir pogodbenih razmerij med platformami in njihovimi sodelavci se zdi negotov; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da delovni program Komisije za leto 2017 ne vsebuje nobenega predloga o nadaljnjih ukrepih v okviru evropske agende za sodelovalno gospodarstvo. Ustrezna evropska zakonodaja se dejansko ne zdi konsolidirana in okvir pogodbenih razmerij med platformami in njihovimi sodelavci se zdi negotov;

| 6. | ker se mnogi vidiki tega novega gospodarstva opirajo na večjo vlogo državljanov in potrošnikov, meni, da je potreben regulativni pristop, ki temelji na upravljanju na več ravneh, udeležbi, sorazmernosti in izogibanju birokratskim oviram; |
| --- | --- |

6.

ker se mnogi vidiki tega novega gospodarstva opirajo na večjo vlogo državljanov in potrošnikov, meni, da je potreben regulativni pristop, ki temelji na upravljanju na več ravneh, udeležbi, sorazmernosti in izogibanju birokratskim oviram;

II.   PRIPOROČILA

| 7. | poziva, da Komisija za prihodnje pobude na tem področju opravi temeljito oceno teritorialnega učinka, na katere nujnost so opozorili na seminarju strokovnjakov s področja ocen učinka na mesta, ki ga je o tem pripravil Odbor regij (1); opozarja na izrazito lokalno in regionalno razsežnost tega pojava, saj imajo številne pobude sodelovalnega gospodarstva precejšen učinek zlasti na ravni mest, pogosto pa so na lokalni in regionalni ravni tudi urejene, regulirane in včasih obdavčene; |
| --- | --- |

7.

poziva, da Komisija za prihodnje pobude na tem področju opravi temeljito oceno teritorialnega učinka, na katere nujnost so opozorili na seminarju strokovnjakov s področja ocen učinka na mesta, ki ga je o tem pripravil Odbor regij (1); opozarja na izrazito lokalno in regionalno razsežnost tega pojava, saj imajo številne pobude sodelovalnega gospodarstva precejšen učinek zlasti na ravni mest, pogosto pa so na lokalni in regionalni ravni tudi urejene, regulirane in včasih obdavčene;

| 8. | se strinja s stališčem Evropske komisije, da se je treba izogniti regulativni razdrobljenosti, in poziva k uresničevanju tega cilja, da se zagotovi, da so lokalna in regionalna gospodarstva deležna koristi sodelovalnega gospodarstva. Komisija bi morala upoštevati lokalno in regionalno razsežnost „pomembnih razlogov, ki se nanašajo na javni interes“, kakor so opredeljeni v členu 4(8) direktive o storitvah; |
| --- | --- |

8.

se strinja s stališčem Evropske komisije, da se je treba izogniti regulativni razdrobljenosti, in poziva k uresničevanju tega cilja, da se zagotovi, da so lokalna in regionalna gospodarstva deležna koristi sodelovalnega gospodarstva. Komisija bi morala upoštevati lokalno in regionalno razsežnost „pomembnih razlogov, ki se nanašajo na javni interes“, kakor so opredeljeni v členu 4(8) direktive o storitvah;

| 9. | poudarja, da je treba horizontalen pojav, kot je sodelovalno gospodarstvo, obravnavati v okviru agende EU za mesta, zlasti v povezavi z digitalnim prehodom, ki je ena od prednostnih tem Amsterdamskega pakta; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba horizontalen pojav, kot je sodelovalno gospodarstvo, obravnavati v okviru agende EU za mesta, zlasti v povezavi z digitalnim prehodom, ki je ena od prednostnih tem Amsterdamskega pakta;

| 10. | meni, da je nujno potreben celostni pristop, s katerim bo mogoče izkoristiti gospodarsko, socialno in okoljsko bogastvo, ki ga prinašajo že obstoječi sistemi upravljanja/delitve/izmenjave dobrin in storitev prek novih tehnologij; |
| --- | --- |

10.

meni, da je nujno potreben celostni pristop, s katerim bo mogoče izkoristiti gospodarsko, socialno in okoljsko bogastvo, ki ga prinašajo že obstoječi sistemi upravljanja/delitve/izmenjave dobrin in storitev prek novih tehnologij;

| 11. | poudarja, da bi bilo pravočasno ukrepanje, predvsem usmerjeno v preprečevanje razdrobljenosti, kljub zapletenosti precej manj težavno od naknadnega usklajevanja 28 nacionalnih okvirov in neštetih lokalnih in regionalnih predpisov; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi bilo pravočasno ukrepanje, predvsem usmerjeno v preprečevanje razdrobljenosti, kljub zapletenosti precej manj težavno od naknadnega usklajevanja 28 nacionalnih okvirov in neštetih lokalnih in regionalnih predpisov;

| 12. | ugotavlja, da bi lahko pretirani regulativni ukrepi zatrli inovacije; po drugi strani poudarja, da lahko odsotnost regulativnih ukrepov ustvari negotovost, ki utegne preprečiti naložbe v ta sektor in njegov razvoj; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da bi lahko pretirani regulativni ukrepi zatrli inovacije; po drugi strani poudarja, da lahko odsotnost regulativnih ukrepov ustvari negotovost, ki utegne preprečiti naložbe v ta sektor in njegov razvoj;

| 13. | meni, da je to vprašanje pomembno tudi zaradi potrebe po zmanjšanju digitalnega razkoraka. Če bi se te oblike gospodarstva obravnavale nesistematično, bi se s tem lahko še poglobil razkorak med podeželjem in mesti; |
| --- | --- |

13.

meni, da je to vprašanje pomembno tudi zaradi potrebe po zmanjšanju digitalnega razkoraka. Če bi se te oblike gospodarstva obravnavale nesistematično, bi se s tem lahko še poglobil razkorak med podeželjem in mesti;

| 14. | ugotavlja, da v sodelovalnem gospodarstvu močno prednjačijo ameriška podjetja, in poudarja, da bi uvedba jasnih predpisov na ravni EU, ki upoštevajo načeli sorazmernosti in subsidiarnosti, evropskim zagonskim podjetjem omogočila rast in večjo konkurenčnost na svetovni ravni; hkrati ocenjuje, da je treba upoštevati stroške neukrepanja na ravni EU na področju sodelovalnega gospodarstva ali ekonomije delitve (2); |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da v sodelovalnem gospodarstvu močno prednjačijo ameriška podjetja, in poudarja, da bi uvedba jasnih predpisov na ravni EU, ki upoštevajo načeli sorazmernosti in subsidiarnosti, evropskim zagonskim podjetjem omogočila rast in večjo konkurenčnost na svetovni ravni; hkrati ocenjuje, da je treba upoštevati stroške neukrepanja na ravni EU na področju sodelovalnega gospodarstva ali ekonomije delitve (2);

Opredelitev

| 15. | meni, da je moč tega novega pristopa, ki temelji na delitvi/sodelovanju/udeležbi/povezavah, ne samo v novih tehnologijah, ampak tudi v zaupanju in odgovornosti, hkrati pa ima poleg gospodarske tudi družbeno in „izkustveno“ vrednost; |
| --- | --- |

15.

meni, da je moč tega novega pristopa, ki temelji na delitvi/sodelovanju/udeležbi/povezavah, ne samo v novih tehnologijah, ampak tudi v zaupanju in odgovornosti, hkrati pa ima poleg gospodarske tudi družbeno in „izkustveno“ vrednost;

| 16. | poudarja, da bi morala podjetja v okviru ekonomije delitve/sodelovalnega gospodarstva, ki imajo dolgoročno vizijo, imeti dejavno vlogo v pripravi prihodnjih politik na tem področju; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi morala podjetja v okviru ekonomije delitve/sodelovalnega gospodarstva, ki imajo dolgoročno vizijo, imeti dejavno vlogo v pripravi prihodnjih politik na tem področju;

| 17. | meni, da je treba prednostno opredeliti in določiti merila in vrednote, ki se želijo podpreti in braniti, da bi se tako izognili oblikovanju vzorca, ki „nam ne pripada“, hkrati pa zagotovili njegovo socialno vzdržnost. Potreba po tem je razvidna na primer v hotelirstvu, ker obstaja nevarnost nepoštene konkurence med storitvami sodelovalnega gospodarstva in tradicionalno hotelirsko dejavnostjo ter vpliva na trg z nepremičninami: zvišajo se lahko cene ali spremeni uporaba nepremičnin. Lokalno je treba obravnavati vprašanje, v kolikšni meri platforme sodelovalnega gospodarstva dopolnjujejo ponudbo obstoječega stavbnega fonda in tradicionalnih hotelirjev; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba prednostno opredeliti in določiti merila in vrednote, ki se želijo podpreti in braniti, da bi se tako izognili oblikovanju vzorca, ki „nam ne pripada“, hkrati pa zagotovili njegovo socialno vzdržnost. Potreba po tem je razvidna na primer v hotelirstvu, ker obstaja nevarnost nepoštene konkurence med storitvami sodelovalnega gospodarstva in tradicionalno hotelirsko dejavnostjo ter vpliva na trg z nepremičninami: zvišajo se lahko cene ali spremeni uporaba nepremičnin. Lokalno je treba obravnavati vprašanje, v kolikšni meri platforme sodelovalnega gospodarstva dopolnjujejo ponudbo obstoječega stavbnega fonda in tradicionalnih hotelirjev;

| 18. | meni, da je za zagotovitev varstva pravic nujno uvesti čim bolj podobne pojme in opredelitve, saj bi tako zajamčili homogenost in gotovost na evropski ravni, to pa ob polnem spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti. Ocenjuje, da mora EU jasneje opredeliti pojme ponudnik storitev, delodajalec in delavec ter rešiti vprašanje odnosov med potrošniki in med trgovci na spletnih platformah, da bi nato lahko določili, na katere pravice in katere predpise se je treba opreti; |
| --- | --- |

18.

meni, da je za zagotovitev varstva pravic nujno uvesti čim bolj podobne pojme in opredelitve, saj bi tako zajamčili homogenost in gotovost na evropski ravni, to pa ob polnem spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti. Ocenjuje, da mora EU jasneje opredeliti pojme ponudnik storitev, delodajalec in delavec ter rešiti vprašanje odnosov med potrošniki in med trgovci na spletnih platformah, da bi nato lahko določili, na katere pravice in katere predpise se je treba opreti;

| 19. | kot je že navedel v prejšnjem mnenju, „meni, da bi bilo treba regulacijo obstoječih trgov redno pregledovati, da se preveri, ali omogoča nenehne inovacije. Ekonomijo delitve bi morali upoštevati pri razpravi o krožnem gospodarstvu in enotnem digitalnem trgu“ (3); |
| --- | --- |

19.

kot je že navedel v prejšnjem mnenju, „meni, da bi bilo treba regulacijo obstoječih trgov redno pregledovati, da se preveri, ali omogoča nenehne inovacije. Ekonomijo delitve bi morali upoštevati pri razpravi o krožnem gospodarstvu in enotnem digitalnem trgu“ (3);

| 20. | vendar obžaluje, da ni nikjer omenjena namera, da se v prihodnje analize vključijo lokalne in regionalne oblasti, državam članicam pa je prepuščena prevelika samovolja, kar lahko povzroči razdrobljenost, ki bi se ji bilo treba izogniti; |
| --- | --- |

20.

vendar obžaluje, da ni nikjer omenjena namera, da se v prihodnje analize vključijo lokalne in regionalne oblasti, državam članicam pa je prepuščena prevelika samovolja, kar lahko povzroči razdrobljenost, ki bi se ji bilo treba izogniti;

| 21. | meni, da Komisija v sporočilu posreduje elemente in merila za ocenjevanje, vendar brez popolnega odgovora, zato bodo neizogibno sledila različna tolmačenja in nadaljnja razdrobitev enotnega trga; zato poziva Komisijo, naj predlaga jasen pravni okvir, ki bo zagotovil spoštovanje načel poštene konkurence; pri tem obžaluje, da je, kot kaže, pristop Komisije evropskemu zakonodajalcu zgolj pustiti, da potrdi določeno število primerov sodne prakse (4), vključno z vprašanjem, kaj točno vključuje izvzetje „prevoza“ iz področja uporabe člena 2 Direktive 2006/123/ES o storitvah; |
| --- | --- |

21.

meni, da Komisija v sporočilu posreduje elemente in merila za ocenjevanje, vendar brez popolnega odgovora, zato bodo neizogibno sledila različna tolmačenja in nadaljnja razdrobitev enotnega trga; zato poziva Komisijo, naj predlaga jasen pravni okvir, ki bo zagotovil spoštovanje načel poštene konkurence; pri tem obžaluje, da je, kot kaže, pristop Komisije evropskemu zakonodajalcu zgolj pustiti, da potrdi določeno število primerov sodne prakse (4), vključno z vprašanjem, kaj točno vključuje izvzetje „prevoza“ iz področja uporabe člena 2 Direktive 2006/123/ES o storitvah;

| 22. | pozitivno ocenjuje pristop Komisije, ki tudi po zaslugi podatkov, zbranih v delovnem dokumentu njenih služb, razkriva gospodarski potencial sodelovalnega gospodarstva. Hkrati poziva tudi k analizi in priznanju ne samo gospodarskega dobička, ki ga je mogoče izraziti z denarjem, ampak tudi dobička in prihranka, ki ga dejavnosti sodelovalnega gospodarstva ustvarijo z vidika okolja in družbe. Odbor regij zato predlaga, da se opredeli najboljši način preučevanja in spremljanja tega bogastva, ki ga ustvarijo dejavnosti delitve, da bi ga lahko v okviru krožnega gospodarstva priznali kot njegov aktivni del; |
| --- | --- |

22.

pozitivno ocenjuje pristop Komisije, ki tudi po zaslugi podatkov, zbranih v delovnem dokumentu njenih služb, razkriva gospodarski potencial sodelovalnega gospodarstva. Hkrati poziva tudi k analizi in priznanju ne samo gospodarskega dobička, ki ga je mogoče izraziti z denarjem, ampak tudi dobička in prihranka, ki ga dejavnosti sodelovalnega gospodarstva ustvarijo z vidika okolja in družbe. Odbor regij zato predlaga, da se opredeli najboljši način preučevanja in spremljanja tega bogastva, ki ga ustvarijo dejavnosti delitve, da bi ga lahko v okviru krožnega gospodarstva priznali kot njegov aktivni del;

| 23. | ugotavlja, da bi vzpostavitev točk VEM (vse na enem mestu), kjer bi imeli podjetniki ekonomije delitve/sodelovalnega gospodarstva dostop do vseh storitev podjetniške podpore, lahko pripomogla k nadaljnjemu širjenju dejavnosti ekonomije delitve/sodelovalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da bi vzpostavitev točk VEM (vse na enem mestu), kjer bi imeli podjetniki ekonomije delitve/sodelovalnega gospodarstva dostop do vseh storitev podjetniške podpore, lahko pripomogla k nadaljnjemu širjenju dejavnosti ekonomije delitve/sodelovalnega gospodarstva;

Zahteve za dostop do trga

| 24. | sprašuje, ali je opredelitev „ponudnika storitev“ iz direktive o storitvah še ustrezna, saj v sedanji obliki vključuje vse gospodarske dejavnosti, tudi številne izredno redke in nepoklicne storitve, ki se zagotavljajo med sorodnimi akterji; |
| --- | --- |

24.

sprašuje, ali je opredelitev „ponudnika storitev“ iz direktive o storitvah še ustrezna, saj v sedanji obliki vključuje vse gospodarske dejavnosti, tudi številne izredno redke in nepoklicne storitve, ki se zagotavljajo med sorodnimi akterji;

| 25. | meni, da bi bilo zlasti koristno opredeliti „kvalitativen“ in „kvantitativen“„prag“ za dostop, da se lahko ugotovi, za koga veljajo zahteve za dostop do trga, pa tudi zato, da se izognemo razširjanju dejavnosti, ki se utegnejo pod krinko sodelovalnega gospodarstva izogniti pravilom in predpisom; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi bilo zlasti koristno opredeliti „kvalitativen“ in „kvantitativen“„prag“ za dostop, da se lahko ugotovi, za koga veljajo zahteve za dostop do trga, pa tudi zato, da se izognemo razširjanju dejavnosti, ki se utegnejo pod krinko sodelovalnega gospodarstva izogniti pravilom in predpisom;

Varstvo uporabnikov

| 26. | meni, da bi morala Komisija pojasniti smernice glede opredelitve „trgovca“; ocenjuje, da ponudnik, pri katerem ni motiva ustvarjanja dobička, ne bi smel biti označen za trgovca in da bi se morali na ravni EU uporabljati pragovi, za katere je podlaga pogostost storitev; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi morala Komisija pojasniti smernice glede opredelitve „trgovca“; ocenjuje, da ponudnik, pri katerem ni motiva ustvarjanja dobička, ne bi smel biti označen za trgovca in da bi se morali na ravni EU uporabljati pragovi, za katere je podlaga pogostost storitev;

| 27. | ugotavlja, da so lahko pregledi in ocene poleg zakonodaje pomemben dejavnik zagotavljanja zaupanja in varstva potrošnikov, in poudarja, da bi morale platforme narediti več za preprečevanje lažnih ocen; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da so lahko pregledi in ocene poleg zakonodaje pomemben dejavnik zagotavljanja zaupanja in varstva potrošnikov, in poudarja, da bi morale platforme narediti več za preprečevanje lažnih ocen;

Zaposlovanje in socialni vidiki

| 28. | ugotavlja, da se številne oblike dela v sodelovalnem gospodarstvu umeščajo nekje med zaposlitvijo in samozaposlitvijo, kar sproža pomembna vprašanja o delovnih pogojih, zdravju in varnosti, zdravstvenem zavarovanju, plačanem bolniškem dopustu, prispevkih za brezposelnost in pokojninah; poudarja, da bi takšne razmere lahko ustvarile novo kategorijo prekarnih zaposlitev; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da se številne oblike dela v sodelovalnem gospodarstvu umeščajo nekje med zaposlitvijo in samozaposlitvijo, kar sproža pomembna vprašanja o delovnih pogojih, zdravju in varnosti, zdravstvenem zavarovanju, plačanem bolniškem dopustu, prispevkih za brezposelnost in pokojninah; poudarja, da bi takšne razmere lahko ustvarile novo kategorijo prekarnih zaposlitev;

| 29. | ugotavlja, da imajo nekateri poslovni modeli sodelovalnega gospodarstva številne negativne zunanje učinke na socialnem in zaposlovalnem področju, pri čemer se zlasti zlorablja status „samozaposlenega“, in da se zanašajo na socialne razlike med delavci glede na nacionalno zakonodajo, ki velja v državi, v kateri se storitev opravi; Komisijo poziva, naj opredeli bolj konkreten okvir, ki bo zajamčil usklajevanje med državami članicami; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da imajo nekateri poslovni modeli sodelovalnega gospodarstva številne negativne zunanje učinke na socialnem in zaposlovalnem področju, pri čemer se zlasti zlorablja status „samozaposlenega“, in da se zanašajo na socialne razlike med delavci glede na nacionalno zakonodajo, ki velja v državi, v kateri se storitev opravi; Komisijo poziva, naj opredeli bolj konkreten okvir, ki bo zajamčil usklajevanje med državami članicami;

| 30. | poziva države članice, lokalne in regionalne oblasti ter Komisijo, naj spodbujajo inovativne rešitve socialnih in zaposlovalnih težav, ki jih prinaša sodelovalno gospodarstvo, kot so npr. zadružne ali vzajemne organizacije, ki posameznikom, ki bi bili sicer proti svoji volji prisiljeni izbrati status samozaposlenega, omogočijo zaposlitev in s tem dostop do širokega socialnega varstva; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, lokalne in regionalne oblasti ter Komisijo, naj spodbujajo inovativne rešitve socialnih in zaposlovalnih težav, ki jih prinaša sodelovalno gospodarstvo, kot so npr. zadružne ali vzajemne organizacije, ki posameznikom, ki bi bili sicer proti svoji volji prisiljeni izbrati status samozaposlenega, omogočijo zaposlitev in s tem dostop do širokega socialnega varstva;

Davki

| 31. | nasprotno poudarja, da so vse dejavnosti, ki se opravljajo prek spletnih platform za posredovanje, popolnoma sledljive, zato bi lahko z ustreznimi političnimi ukrepi sodelovalno gospodarstvo dejansko pripomoglo k boljšemu spoštovanju davčne zakonodaje in zmanjšanju upravnih bremen; |
| --- | --- |

31.

nasprotno poudarja, da so vse dejavnosti, ki se opravljajo prek spletnih platform za posredovanje, popolnoma sledljive, zato bi lahko z ustreznimi političnimi ukrepi sodelovalno gospodarstvo dejansko pripomoglo k boljšemu spoštovanju davčne zakonodaje in zmanjšanju upravnih bremen;

| 32. | poziva platforme sodelovalnega gospodarstva, naj od vseh dejavnih ponudnikov zahtevajo, da spoštujejo veljavne davčne predpise ter sodelujejo z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, da se ustvarijo mehanizmi prenosa informacij, katerih namen je spoštovanje teh obveznosti ob polnem upoštevanju ustrezne zakonodaje o varstvu podatkov; opozarja, da takšni sistemi že obstajajo in bi jih bilo treba splošno razširiti; |
| --- | --- |

32.

poziva platforme sodelovalnega gospodarstva, naj od vseh dejavnih ponudnikov zahtevajo, da spoštujejo veljavne davčne predpise ter sodelujejo z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, da se ustvarijo mehanizmi prenosa informacij, katerih namen je spoštovanje teh obveznosti ob polnem upoštevanju ustrezne zakonodaje o varstvu podatkov; opozarja, da takšni sistemi že obstajajo in bi jih bilo treba splošno razširiti;

| 33. | zlasti poudarja primer turističnih taks, ki pošteno skrbijo številne lokalne in regionalne oblasti, saj se v krajih, kjer takšna taksa obstaja, ta pogosto ne pobira za namestitev, rezervirano prek platform sodelovalnega gospodarstva; dodaja, da takšnega kršenja predpisov ne smemo dopuščati, saj gre za nepošteno konkurenco tradicionalnim ponudnikom nastanitvenih zmogljivosti, ki poleg tega jemlje dohodek lokalnim in regionalnim oblastem; hkrati pozdravlja sporazume, ki so jih nekatera mesta sklenila s platformami za sistematično pobiranje teh taks; |
| --- | --- |

33.

zlasti poudarja primer turističnih taks, ki pošteno skrbijo številne lokalne in regionalne oblasti, saj se v krajih, kjer takšna taksa obstaja, ta pogosto ne pobira za namestitev, rezervirano prek platform sodelovalnega gospodarstva; dodaja, da takšnega kršenja predpisov ne smemo dopuščati, saj gre za nepošteno konkurenco tradicionalnim ponudnikom nastanitvenih zmogljivosti, ki poleg tega jemlje dohodek lokalnim in regionalnim oblastem; hkrati pozdravlja sporazume, ki so jih nekatera mesta sklenila s platformami za sistematično pobiranje teh taks;

Platforme

| 34. | poudarja, da je treba natančneje določiti socialno odgovornost platform v vseh njihovih oblikah, zlasti glede zdravja in varnosti na delovnem mestu ter usposabljanja; poudarja, da je treba pravico delavcev do obveščenosti in posvetovanja v podjetju ter pravico do kolektivnih pogajanj in ukrepov, ki ju določata člena 27 in 28 Listine o temeljnih pravicah, zagotoviti ne glede na vrsto poslovnega modela; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba natančneje določiti socialno odgovornost platform v vseh njihovih oblikah, zlasti glede zdravja in varnosti na delovnem mestu ter usposabljanja; poudarja, da je treba pravico delavcev do obveščenosti in posvetovanja v podjetju ter pravico do kolektivnih pogajanj in ukrepov, ki ju določata člena 27 in 28 Listine o temeljnih pravicah, zagotoviti ne glede na vrsto poslovnega modela;

| 35. | meni, da je vloga spletnih platform, multiplikacijskega instrumenta za obravnavani gospodarski model, izjemno pomembna, in od njih pričakuje, da bodo prevzele odgovornost in zajamčile spoštovanje pravic uporabnikov, skupnosti in lokalnega območja, saj to ni nujno zavora ali ovira; |
| --- | --- |

35.

meni, da je vloga spletnih platform, multiplikacijskega instrumenta za obravnavani gospodarski model, izjemno pomembna, in od njih pričakuje, da bodo prevzele odgovornost in zajamčile spoštovanje pravic uporabnikov, skupnosti in lokalnega območja, saj to ni nujno zavora ali ovira;

| 36. | izraža zadovoljstvo z izjavo Komisije, da bo njena pobuda o „prostem pretoku podatkov“ olajšala prenos in prenosljivost podatkov med različnimi spletnimi platformami, saj gre za temeljni element, ki bo zajamčil pošteno konkurenco in varstvo uporabnikov na enotnem trgu; |
| --- | --- |

36.

izraža zadovoljstvo z izjavo Komisije, da bo njena pobuda o „prostem pretoku podatkov“ olajšala prenos in prenosljivost podatkov med različnimi spletnimi platformami, saj gre za temeljni element, ki bo zajamčil pošteno konkurenco in varstvo uporabnikov na enotnem trgu;

| 37. | poziva Komisijo, naj oceni potrebnost in izvedljivost možnosti, da se platformam naloži pravna obveznost, da poleg sedaj uporabljanih dokumentov posredujejo tudi kratek, preprost in lahko uporabljiv povzetek svojih splošnih pogojev, saj njihova dolžina in zapletenost večino uporabnikov odvrne od branja, kar ustvarja izjemno asimetričen odnos; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj oceni potrebnost in izvedljivost možnosti, da se platformam naloži pravna obveznost, da poleg sedaj uporabljanih dokumentov posredujejo tudi kratek, preprost in lahko uporabljiv povzetek svojih splošnih pogojev, saj njihova dolžina in zapletenost večino uporabnikov odvrne od branja, kar ustvarja izjemno asimetričen odnos;

| 38. | izraža zadovoljstvo z obljubo Komisije, da bo sodelovala s spletnimi platformami za uvedbo kodeksa ravnanja o sovražnem govoru na spletu; |
| --- | --- |

38.

izraža zadovoljstvo z obljubo Komisije, da bo sodelovala s spletnimi platformami za uvedbo kodeksa ravnanja o sovražnem govoru na spletu;

| 39. | poziva Komisijo, naj čim prej sprejme celosten pristop k temu vprašanju, da bi se preprečilo oviranje razvoja in vpliva ekonomije delitve v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj čim prej sprejme celosten pristop k temu vprašanju, da bi se preprečilo oviranje razvoja in vpliva ekonomije delitve v bližnji prihodnosti;

| 40. | podpira možnost, da se srednjeročno oblikuje poseben evropski statut platform za sodelovanje, pred tem pa bi lahko potekal postopek označevanja, ki bi ga začele same platforme ali, če se to ne bi zgodilo, javne oblasti. Ta postopek označevanja bi platformam moral omogočiti, da pojasnijo svojo odgovornost, zlasti pa določijo minimalne standarde glede pravil in načel, ki veljajo za delavce sodelovalnega gospodarstva (plačilo, razvrščanje in odstranitev s seznama (dereferenciranje), reševanje sporov ipd.); |
| --- | --- |

40.

podpira možnost, da se srednjeročno oblikuje poseben evropski statut platform za sodelovanje, pred tem pa bi lahko potekal postopek označevanja, ki bi ga začele same platforme ali, če se to ne bi zgodilo, javne oblasti. Ta postopek označevanja bi platformam moral omogočiti, da pojasnijo svojo odgovornost, zlasti pa določijo minimalne standarde glede pravil in načel, ki veljajo za delavce sodelovalnega gospodarstva (plačilo, razvrščanje in odstranitev s seznama (dereferenciranje), reševanje sporov ipd.);

| 41. | poudarja, da je treba na normativni ravni najti pravo ravnotežje: oblikovalci politik ne smejo zadušiti inovacij in sodelovalnega gospodarstva do konca zatreti z zakonskim urejanjem, hkrati pa morajo dovolj natančno ukrepati, da se prepreči razdrobitev in rešujejo družbeni in gospodarski izzivi; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba na normativni ravni najti pravo ravnotežje: oblikovalci politik ne smejo zadušiti inovacij in sodelovalnega gospodarstva do konca zatreti z zakonskim urejanjem, hkrati pa morajo dovolj natančno ukrepati, da se prepreči razdrobitev in rešujejo družbeni in gospodarski izzivi;

| 42. | poziva Komisijo, naj upošteva, obvešča in pritegne vse ravni, da bi se seznanile s „pilotnim projektom“, ki ga je odobrila na predlog Evropskega parlamenta in je usmerjen v študije, spremljanje in programe usposabljanja o sodelovalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj upošteva, obvešča in pritegne vse ravni, da bi se seznanile s „pilotnim projektom“, ki ga je odobrila na predlog Evropskega parlamenta in je usmerjen v študije, spremljanje in programe usposabljanja o sodelovalnem gospodarstvu;

| 43. | poziva, da se preuči in upošteva možnost opredelitve pragov na ravni EU, pod katerimi gospodarska dejavnost ostane nepoklicna in „med sorodnimi akterji“, kar pomeni, da zanjo ne veljajo zahteve za dostop do trga; |
| --- | --- |

43.

poziva, da se preuči in upošteva možnost opredelitve pragov na ravni EU, pod katerimi gospodarska dejavnost ostane nepoklicna in „med sorodnimi akterji“, kar pomeni, da zanjo ne veljajo zahteve za dostop do trga;

| 44. | meni, da bi ti pragovi morali biti relativni in časovno opredeljeni (npr. število nočitev za določen bivalni objekt, število dni/ur dela v drugih sektorjih), ne pa absolutni in v denarni vrednosti, da se vsem zajamčijo enotni pogoji; ocenjuje, da bi poleg tega ti pragovi morali biti tudi nizki, da se preprečijo zlorabe in zajamči dejanska občasnost in nepoklicnost določene dejavnosti; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi ti pragovi morali biti relativni in časovno opredeljeni (npr. število nočitev za določen bivalni objekt, število dni/ur dela v drugih sektorjih), ne pa absolutni in v denarni vrednosti, da se vsem zajamčijo enotni pogoji; ocenjuje, da bi poleg tega ti pragovi morali biti tudi nizki, da se preprečijo zlorabe in zajamči dejanska občasnost in nepoklicnost določene dejavnosti;

| 45. | poziva, da platforme sodelovalnega gospodarstva v sektorju kratkoročnih nastanitev od ponudnikov storitev zahtevajo spoštovanje predpisov o turistični taksi in ta davek obvezno naložijo vsem rezervacijam, ki v zainteresiranih mestih in regijah potekajo prek njih, nato pa ga posredujejo pristojnim oblastem; poudarja, da že obstajajo različni primeri tovrstnega sodelovanja med oblastmi in platformami; |
| --- | --- |

45.

poziva, da platforme sodelovalnega gospodarstva v sektorju kratkoročnih nastanitev od ponudnikov storitev zahtevajo spoštovanje predpisov o turistični taksi in ta davek obvezno naložijo vsem rezervacijam, ki v zainteresiranih mestih in regijah potekajo prek njih, nato pa ga posredujejo pristojnim oblastem; poudarja, da že obstajajo različni primeri tovrstnega sodelovanja med oblastmi in platformami;

| 46. | podpira vzpostavitev „foruma mest o sodelovalnem gospodarstvu“, na katerem bi se izmenjevale izkušnje in dobre prakse. Vanj bi bile poleg Odbora vključene tudi evropske organizacije in mreže, ki so dejavne na lokalni in regionalni ravni sodelovalnega gospodarstva, povezoval pa bi se z ustreznimi tematskimi partnerstvi agende EU za mesta; poudarja, da bi bil tak forum ključen element in pomemben partner v okviru potrebnih ocen teritorialnega učinka v tem sektorju; |
| --- | --- |

46.

podpira vzpostavitev „foruma mest o sodelovalnem gospodarstvu“, na katerem bi se izmenjevale izkušnje in dobre prakse. Vanj bi bile poleg Odbora vključene tudi evropske organizacije in mreže, ki so dejavne na lokalni in regionalni ravni sodelovalnega gospodarstva, povezoval pa bi se z ustreznimi tematskimi partnerstvi agende EU za mesta; poudarja, da bi bil tak forum ključen element in pomemben partner v okviru potrebnih ocen teritorialnega učinka v tem sektorju;

| 47. | poziva vse politične ravni, naj obravnavajo sedanje stanje, pri tem pa ne pozabijo, da je dejanski politični izziv načrtovati ekonomijo delitve v prihodnosti. |
| --- | --- |

47.

poziva vse politične ravni, naj obravnavajo sedanje stanje, pri tem pa ne pozabijo, da je dejanski politični izziv načrtovati ekonomijo delitve v prihodnosti.

V Bruslju, 7. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Ocena učinka na mesta (angl. UIA, Urban Impact Assessment), Ekonomija delitve, komisija ECON, 30. junij 2016.

1

Urban Impact Assessment

(2)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave, januar 2016: The Cost of Non-Europe in the Sharing Economy,

2

The Cost of Non-Europe in the Sharing Economy

http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/558777/EPRS_STU%282016 %29558777_EN.pdf.

(3)  Mnenje Lokalna in regionalna razsežnost ekonomije delitve, COR-2015-02698-00-00-AC-TRA, december 2015.

3

Lokalna in regionalna razsežnost ekonomije delitve

(4)  Glej zlasti zadevo C-434/15, Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Juzgado Mercantil no 3 de Barcelona (Španija) 7. avgusta 2015 (UL C 363, 3.11.2015, str. 21) – Asociación Profesional Elite Taxi/Uber Systems Spain, S.L.

4

---

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/29

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Novi program znanj in spretnosti za Evropo

(2017/C 185/05)

| Poročevalka: | Marie-Louise RÖNNMARK (SE/PES), članica občinskega sveta, Umeå |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Novi program znanj in spretnosti za Evropo – Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost
  COM(2016) 381 final
  Predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti
  COM(2016) 382 final
  Predlog priporočila Sveta o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje
  COM(2016) 383 final |

Poročevalka:

Marie-Louise RÖNNMARK (SE/PES), članica občinskega sveta, Umeå

Referenčni dokumenti:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Novi program znanj in spretnosti za Evropo – Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost

COM(2016) 381 final

Predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti

COM(2016) 382 final

Predlog priporočila Sveta o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje

COM(2016) 383 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti

Uvodna izjava 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Ob upoštevanju nacionalnih okoliščin in razpoložljivih virov bi se morale države članice pri izvajanju jamstva za znanja in spretnosti osredotočiti na prednostne ciljne skupine (npr. brezposelne, prikrajšane skupine, določene starostne skupine itd.). | Ob upoštevanju nacionalnih
  , regionalnih in lokalnih
  okoliščin in razpoložljivih virov
  ter dejstva, da se lahko naložbe v človeški kapital obravnavajo kot socialne naložbe,
  bi se morale države članice pri izvajanju jamstva za znanja in spretnosti osredotočiti na prednostne ciljne skupine (npr. brezposelne, prikrajšane skupine, določene starostne skupine itd.)
  ob spoštovanju pristojnosti držav članic
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Ob upoštevanju nacionalnih okoliščin in razpoložljivih virov bi se morale države članice pri izvajanju jamstva za znanja in spretnosti osredotočiti na prednostne ciljne skupine (npr. brezposelne, prikrajšane skupine, določene starostne skupine itd.).

Ob upoštevanju nacionalnih
  , regionalnih in lokalnih
  okoliščin in razpoložljivih virov
  ter dejstva, da se lahko naložbe v človeški kapital obravnavajo kot socialne naložbe,
  bi se morale države članice pri izvajanju jamstva za znanja in spretnosti osredotočiti na prednostne ciljne skupine (npr. brezposelne, prikrajšane skupine, določene starostne skupine itd.)
  ob spoštovanju pristojnosti držav članic
  .

Obrazložitev

Pobude v okviru novega programa znanj in spretnosti bi se lahko obravnavale kot socialne naložbe, kar bi omogočilo večjo prožnost pri javnih izdatkih ter izkoriščanju sredstev EU za razvoj znanj in spretnosti. V ukrepih za izvajanje jamstva za znanja in spretnosti je treba upoštevati regionalne in lokalne posebnosti trgov dela.

Predlog spremembe 2

Predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti

Uvodna izjava 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Jamstvo za znanja in spretnosti bi bilo treba uresničevati v skladu z ureditvami izvajanja, ki jih vzpostavijo države članice, in bi moralo temeljiti na zavezi in interesu posameznika, da bo sodeloval pri izpopolnjevanju. | Jamstvo za znanja in spretnosti bi bilo treba uresničevati v skladu z ureditvami izvajanja, ki jih vzpostavijo države članice, in bi moralo temeljiti na zavezi in interesu posameznika, da bo sodeloval pri izpopolnjevanju.
  V ponudbi za sodelovanje v jamstvu za znanja in spretnosti bi bilo treba natančno opredeliti jasne cilje, ki jih morajo izpolniti nizkokvalificirane osebe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Jamstvo za znanja in spretnosti bi bilo treba uresničevati v skladu z ureditvami izvajanja, ki jih vzpostavijo države članice, in bi moralo temeljiti na zavezi in interesu posameznika, da bo sodeloval pri izpopolnjevanju.

Jamstvo za znanja in spretnosti bi bilo treba uresničevati v skladu z ureditvami izvajanja, ki jih vzpostavijo države članice, in bi moralo temeljiti na zavezi in interesu posameznika, da bo sodeloval pri izpopolnjevanju.
  V ponudbi za sodelovanje v jamstvu za znanja in spretnosti bi bilo treba natančno opredeliti jasne cilje, ki jih morajo izpolniti nizkokvalificirane osebe.

Obrazložitev

Zaveza posameznika pri izpopolnjevanju mora temeljiti na izpolnitvi konkretnih ciljev.

Predlog spremembe 3

Predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti

Točka 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| jamstvo za znanja in spretnosti oblikujejo v treh korakih: ocenjevanje znanj in spretnosti; prilagojena, prožna in kakovostna ponudba učnih možnosti ter vrednotenje in priznanje znanj in spretnosti, pridobljenih na poti izpopolnjevanja; | jamstvo za znanja in spretnosti oblikujejo v treh korakih: ocenjevanje znanj in spretnosti; prilagojena, prožna in kakovostna ponudba učnih možnosti
  , v kateri so opredeljeni jasni cilji, ki jih morajo izpolniti nizkokvalificirane osebe,
  ter vrednotenje in priznanje znanj in spretnosti, pridobljenih na poti izpopolnjevanja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

jamstvo za znanja in spretnosti oblikujejo v treh korakih: ocenjevanje znanj in spretnosti; prilagojena, prožna in kakovostna ponudba učnih možnosti ter vrednotenje in priznanje znanj in spretnosti, pridobljenih na poti izpopolnjevanja;

jamstvo za znanja in spretnosti oblikujejo v treh korakih: ocenjevanje znanj in spretnosti; prilagojena, prožna in kakovostna ponudba učnih možnosti
  , v kateri so opredeljeni jasni cilji, ki jih morajo izpolniti nizkokvalificirane osebe,
  ter vrednotenje in priznanje znanj in spretnosti, pridobljenih na poti izpopolnjevanja;

Obrazložitev

Zaveza posameznika pri izpopolnjevanju mora temeljiti na izpolnitvi konkretnih ciljev.

Predlog spremembe 4

Predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti

Točka 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| ob upoštevanju nacionalnih okoliščin in razpoložljivih sredstev opredelijo prednostne ciljne skupine pri izvajanju jamstva za znanja in spretnosti na nacionalni ravni. Pri tem upoštevajo spol, raznolikost in različne podskupine ciljne populacije; | ob upoštevanju nacionalnih
  , regionalnih in lokalnih
  okoliščin in razpoložljivih sredstev
  ter dejstva, da se lahko naložbe v človeški kapital obravnavajo kot socialne naložbe,
  opredelijo prednostne ciljne skupine pri izvajanju jamstva za znanja in spretnosti na nacionalni ravni. Pri tem upoštevajo spol, raznolikost in različne podskupine ciljne populacije; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

ob upoštevanju nacionalnih okoliščin in razpoložljivih sredstev opredelijo prednostne ciljne skupine pri izvajanju jamstva za znanja in spretnosti na nacionalni ravni. Pri tem upoštevajo spol, raznolikost in različne podskupine ciljne populacije;

ob upoštevanju nacionalnih
  , regionalnih in lokalnih
  okoliščin in razpoložljivih sredstev
  ter dejstva, da se lahko naložbe v človeški kapital obravnavajo kot socialne naložbe,
  opredelijo prednostne ciljne skupine pri izvajanju jamstva za znanja in spretnosti na nacionalni ravni. Pri tem upoštevajo spol, raznolikost in različne podskupine ciljne populacije;

Obrazložitev

Pobude v okviru novega programa znanj in spretnosti bi se lahko obravnavale kot socialne naložbe, kar bi omogočilo večjo prožnost pri javnih izdatkih ter izkoriščanju sredstev EU za razvoj znanj in spretnosti. V ukrepih za izvajanje jamstva za znanja in spretnosti je treba upoštevati regionalne in lokalne posebnosti trgov dela.

Predlog spremembe 5

Predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti

Točka 21

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| PRIPOROČA, DA KOMISIJA:
  spodbuja uporabo okvirov kompetenc za bralno, matematično in digitalno pismenost ter orodij za ocenjevanje; | PRIPOROČA, DA KOMISIJA:


  tako kot pri digitalnih in podjetniških znanjih in spretnostih oblikuje ustrezen referenčni okvir kompetenc tudi za ostale ključne kompetence ter
  spodbuja uporabo okvirov kompetenc za bralno, matematično in digitalno pismenost ter orodij za ocenjevanje;
  pri tem je treba upoštevati, da je izhodiščno stanje v posameznih državah članicah zelo različno; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

PRIPOROČA, DA KOMISIJA:

spodbuja uporabo okvirov kompetenc za bralno, matematično in digitalno pismenost ter orodij za ocenjevanje;

PRIPOROČA, DA KOMISIJA:

tako kot pri digitalnih in podjetniških znanjih in spretnostih oblikuje ustrezen referenčni okvir kompetenc tudi za ostale ključne kompetence ter
  spodbuja uporabo okvirov kompetenc za bralno, matematično in digitalno pismenost ter orodij za ocenjevanje;
  pri tem je treba upoštevati, da je izhodiščno stanje v posameznih državah članicah zelo različno;

Obrazložitev

Referenčni okvir za digitalna in podjetniška znanja in spretnosti, ki ga je vzpostavila Komisija, je pomemben korak k njihovemu večjemu učinku. Ustrezne okvire bi bilo treba razviti tudi za ostale ključne kompetence, vključno s podpornim gradivom za izvajanje, vrednotenje in ocenjevanje. V državah članicah že obstajajo raznovrstne uspešne pobude s celovitim pristopom. Pobuda za spodbujanje digitalnih znanj in spretnosti na evropski ravni, ki je uvedena za nacionalno strategijo, ne sme nasprotovati nacionalnim pobudam.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da je novi program znanj in spretnosti izredno pomemben za nadaljnji razvoj Evrope. Zelo pomembne so tudi gospodarske, socialne in kulturne naložbe, saj imajo dolgoročne učinke. Zato pozdravlja novi program znanj in spretnosti ter poziva k čim večjemu prizadevanju za njegovo hitro in učinkovito izvajanje. To so vprašanja, ki neposredno zadevajo lokalno in regionalno raven v Evropi; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je novi program znanj in spretnosti izredno pomemben za nadaljnji razvoj Evrope. Zelo pomembne so tudi gospodarske, socialne in kulturne naložbe, saj imajo dolgoročne učinke. Zato pozdravlja novi program znanj in spretnosti ter poziva k čim večjemu prizadevanju za njegovo hitro in učinkovito izvajanje. To so vprašanja, ki neposredno zadevajo lokalno in regionalno raven v Evropi;

| 2. | poudarja, da se trg dela vedno bolj spreminja. Če želijo ljudje biti kos nepričakovanim spremembam in izkoristiti nove priložnosti, morajo biti prilagodljivi in imeti raznolika znanja. Delodajalci poleg poklicnih znanj in spretnosti vse bolj iščejo tudi „prečna“ znanja in spretnosti oziroma „mehke“ veščine, kar je v skladu z zahtevami sodobnega življenja in družbe ter vsestransko usposobljenim ljudem omogoča, da postanejo bolj učinkoviti na trgu dela, pa tudi da so bolje obveščeni, bolj aktivni državljani in pametnejši potrošniki; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da se trg dela vedno bolj spreminja. Če želijo ljudje biti kos nepričakovanim spremembam in izkoristiti nove priložnosti, morajo biti prilagodljivi in imeti raznolika znanja. Delodajalci poleg poklicnih znanj in spretnosti vse bolj iščejo tudi „prečna“ znanja in spretnosti oziroma „mehke“ veščine, kar je v skladu z zahtevami sodobnega življenja in družbe ter vsestransko usposobljenim ljudem omogoča, da postanejo bolj učinkoviti na trgu dela, pa tudi da so bolje obveščeni, bolj aktivni državljani in pametnejši potrošniki;

| 3. | poudarja, da je treba prebivalcem Evrope, ki imajo pomanjkljiva osnovna znanja in spretnosti, z ukrepi za pridobivanje kvalifikacij omogočiti dejavno udeležbo na trgu dela in samostojno preživljanje. To je pomembno tako z vidika posameznika kot z vidika celotne družbe. V zadnjem času se v Evropi vse bolj kažejo znaki socialnih nemirov. To več kot očitno pomeni, da mora biti socialna vključenost nepogrešljiv cilj temeljnih ukrepov na področju izobraževanja in usposabljanja ter sredstvo za preprečevanje socialne izključenosti. Aktivno državljanstvo, h kateremu spada zavezanost demokratičnim vrednotam ter načrtno in dejavno zavzemanje za spoštovanje teh vrednot, mora vključevati vse ljudi. Zato je z vidika vključevanja pomembno, da se v okviru jamstva za znanja in spretnosti ustrezno upoštevajo tudi priseljenci, vključno s prosilci za azil in begunci; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba prebivalcem Evrope, ki imajo pomanjkljiva osnovna znanja in spretnosti, z ukrepi za pridobivanje kvalifikacij omogočiti dejavno udeležbo na trgu dela in samostojno preživljanje. To je pomembno tako z vidika posameznika kot z vidika celotne družbe. V zadnjem času se v Evropi vse bolj kažejo znaki socialnih nemirov. To več kot očitno pomeni, da mora biti socialna vključenost nepogrešljiv cilj temeljnih ukrepov na področju izobraževanja in usposabljanja ter sredstvo za preprečevanje socialne izključenosti. Aktivno državljanstvo, h kateremu spada zavezanost demokratičnim vrednotam ter načrtno in dejavno zavzemanje za spoštovanje teh vrednot, mora vključevati vse ljudi. Zato je z vidika vključevanja pomembno, da se v okviru jamstva za znanja in spretnosti ustrezno upoštevajo tudi priseljenci, vključno s prosilci za azil in begunci;

| 4. | vendar poudarja, da je treba osnovno znanje in spretnosti v prvi vrsti posredovati v najzgodnejših fazah izobraževanja, vsekakor pa v okviru obveznega šolanja; |
| --- | --- |

4.

vendar poudarja, da je treba osnovno znanje in spretnosti v prvi vrsti posredovati v najzgodnejših fazah izobraževanja, vsekakor pa v okviru obveznega šolanja;

| 5. | meni, da je novi program znanj in spretnosti pomembna pobuda za odpravo vrzeli v znanjih in spretnostih v Evropi ter vključuje celoten razpon potreb po znanjih in spretnostih, tj. od osnovnih do kompleksnih ter od prečnih do specifičnih za posamezne sektorje. Čeprav je treba že od zgodnje mladosti začeti razvijati širok nabor znanj in spretnosti, je navedeni program pomemben tudi za različne skupine odraslih: ljudi, ki si morajo povečati raven znanj in spretnosti, da bi vstopili na trg dela ali obdržali delovno mesto, ljudi, ki si morajo nadgraditi znanja in spretnosti za delo na drugem delovnem področju, ljudi, ki želijo biti mobilni ne glede na meje, ter ljudi, ki potrebujejo osnovo za nadaljnje izobraževanje in usposabljanje. Prav tako meni, da je treba pri izvajanju ukrepov za izpopolnjevanje zagotoviti usklajenost znotraj izobraževanja in usposabljanja na splošno – zlasti poklicnega izobraževanja – in usposabljanja na delovnem mestu ter njunega izpopolnjevanja; |
| --- | --- |

5.

meni, da je novi program znanj in spretnosti pomembna pobuda za odpravo vrzeli v znanjih in spretnostih v Evropi ter vključuje celoten razpon potreb po znanjih in spretnostih, tj. od osnovnih do kompleksnih ter od prečnih do specifičnih za posamezne sektorje. Čeprav je treba že od zgodnje mladosti začeti razvijati širok nabor znanj in spretnosti, je navedeni program pomemben tudi za različne skupine odraslih: ljudi, ki si morajo povečati raven znanj in spretnosti, da bi vstopili na trg dela ali obdržali delovno mesto, ljudi, ki si morajo nadgraditi znanja in spretnosti za delo na drugem delovnem področju, ljudi, ki želijo biti mobilni ne glede na meje, ter ljudi, ki potrebujejo osnovo za nadaljnje izobraževanje in usposabljanje. Prav tako meni, da je treba pri izvajanju ukrepov za izpopolnjevanje zagotoviti usklajenost znotraj izobraževanja in usposabljanja na splošno – zlasti poklicnega izobraževanja – in usposabljanja na delovnem mestu ter njunega izpopolnjevanja;

Osnovna znanja in spretnosti – jamstvo za znanja in spretnosti

| 6. | podpira predlog Komisije o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti, s katerim se bodo izboljšale možnosti zaposlitve in polno vključevanje nizkokvalificiranih odraslih v družbo v Evropi. V ponudbi za sodelovanje v jamstvu za znanja in spretnosti bi bilo treba opredeliti jasno zastavljene cilje glede ravni znanj in spretnosti ali kvalifikacij, ki jo je treba doseči, in obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati nizkokvalificirani odrasli. Ponudba bi morala upoštevati raven in naravo znanj in spretnosti, kot ju terja trg dela, po potrebi pa izkoristiti tudi obstoječe poklicne kvalifikacije. Ta vprašanja zlasti zadevajo lokalne in regionalne oblasti, ki imajo pristojnosti na področjih izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja; |
| --- | --- |

6.

podpira predlog Komisije o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti, s katerim se bodo izboljšale možnosti zaposlitve in polno vključevanje nizkokvalificiranih odraslih v družbo v Evropi. V ponudbi za sodelovanje v jamstvu za znanja in spretnosti bi bilo treba opredeliti jasno zastavljene cilje glede ravni znanj in spretnosti ali kvalifikacij, ki jo je treba doseči, in obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati nizkokvalificirani odrasli. Ponudba bi morala upoštevati raven in naravo znanj in spretnosti, kot ju terja trg dela, po potrebi pa izkoristiti tudi obstoječe poklicne kvalifikacije. Ta vprašanja zlasti zadevajo lokalne in regionalne oblasti, ki imajo pristojnosti na področjih izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja;

| 7. | meni, da je treba vzpostaviti jasno povezavo med oceno obstoječih znanj in spretnosti ter potrebo po izpopolnjevanju, ki izhaja iz tega, v obliki učnega načrta, prilagojenega posamezniku. Dobro zasnovan učni načrt, prilagojen posamezniku, bi moral posameznika konkretno seznanjati s strukturo, namenom in cilji izobraževanja; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba vzpostaviti jasno povezavo med oceno obstoječih znanj in spretnosti ter potrebo po izpopolnjevanju, ki izhaja iz tega, v obliki učnega načrta, prilagojenega posamezniku. Dobro zasnovan učni načrt, prilagojen posamezniku, bi moral posameznika konkretno seznanjati s strukturo, namenom in cilji izobraževanja;

| 8. | poleg tega meni, da so za izvajanje učnega načrta, prilagojenega posamezniku, potrebne kakovostne in učinkovite službe za informiranje in poklicno svetovanje skozi celo življenje. Pri teh službah bodo zainteresirani dobili informacije o možnostih izobraževanja, prilagojenega svojim potrebam, s pomočjo katerega bodo pridobili potrebna znanja in spretnosti za pridobitev zaposlitve. To lahko vključuje svetovanje, študijske obiske, poskusne tečaje, svetovanje v zvezi s financiranjem študija ter informacije o možnostih izobraževanja in dostopu do različnih oblik izobraževanja in izobraževalnih ustanov; |
| --- | --- |

8.

poleg tega meni, da so za izvajanje učnega načrta, prilagojenega posamezniku, potrebne kakovostne in učinkovite službe za informiranje in poklicno svetovanje skozi celo življenje. Pri teh službah bodo zainteresirani dobili informacije o možnostih izobraževanja, prilagojenega svojim potrebam, s pomočjo katerega bodo pridobili potrebna znanja in spretnosti za pridobitev zaposlitve. To lahko vključuje svetovanje, študijske obiske, poskusne tečaje, svetovanje v zvezi s financiranjem študija ter informacije o možnostih izobraževanja in dostopu do različnih oblik izobraževanja in izobraževalnih ustanov;

| 9. | poudarja, da bi bilo treba s tem izobraževanjem posameznikom zagotoviti znanja in spretnosti, s katerimi bi lahko vstopili v svet dela in družbo oziroma bi se lahko tam obdržali. Udeležencem bi bilo treba omogočiti tudi kombinacijo študija na različnih ravneh izobraževalnega sistema in v različnih, individualnih učnih okoljih. Tako bi hitreje pridobili znanja in spretnosti, ki jih zahtevata trg dela in družba, prosilci za azil in begunci pa bi se lažje vključevali v družbo. To na primer pomeni pridobitev osnovnega jezikovnega znanja v povezavi s tečaji na primarni, sekundarni ali terciarni ravni. Poleg tega bi bilo treba olajšati izobraževanje ob delu; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi bilo treba s tem izobraževanjem posameznikom zagotoviti znanja in spretnosti, s katerimi bi lahko vstopili v svet dela in družbo oziroma bi se lahko tam obdržali. Udeležencem bi bilo treba omogočiti tudi kombinacijo študija na različnih ravneh izobraževalnega sistema in v različnih, individualnih učnih okoljih. Tako bi hitreje pridobili znanja in spretnosti, ki jih zahtevata trg dela in družba, prosilci za azil in begunci pa bi se lažje vključevali v družbo. To na primer pomeni pridobitev osnovnega jezikovnega znanja v povezavi s tečaji na primarni, sekundarni ali terciarni ravni. Poleg tega bi bilo treba olajšati izobraževanje ob delu;

| 10. | poudarja, da bi bilo treba posameznikom v ciljnih skupinah omogočiti različne oblike učenja in usposabljanja, ki so, na primer zaradi geografskih in socialnih okoliščin, individualno prilagojene kraju in časovnim omejitvam; poleg tega bi bilo treba omogočiti kombiniranje študija z drugimi dejavnostmi in upoštevanje različnih vrst učenja; poudarja, da bi bilo treba izkoristiti možnosti novih metod učenja pod strokovnim nadzorom, kamor spadajo različne oblike učenja, ki temeljijo na informacijskih tehnologijah, kot so učenje na daljavo (v realnem času), kombinirano učenje ali druge oblike odprtega izobraževanja. Predvidevati je treba, da se bodo v naslednjih letih tehnične možnosti hitro razvijale. Za izobraževanje bo izziv slediti temu razvoju; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi bilo treba posameznikom v ciljnih skupinah omogočiti različne oblike učenja in usposabljanja, ki so, na primer zaradi geografskih in socialnih okoliščin, individualno prilagojene kraju in časovnim omejitvam; poleg tega bi bilo treba omogočiti kombiniranje študija z drugimi dejavnostmi in upoštevanje različnih vrst učenja; poudarja, da bi bilo treba izkoristiti možnosti novih metod učenja pod strokovnim nadzorom, kamor spadajo različne oblike učenja, ki temeljijo na informacijskih tehnologijah, kot so učenje na daljavo (v realnem času), kombinirano učenje ali druge oblike odprtega izobraževanja. Predvidevati je treba, da se bodo v naslednjih letih tehnične možnosti hitro razvijale. Za izobraževanje bo izziv slediti temu razvoju;

| 11. | opozarja, da je treba tako strukturo dejavno približevati tudi prikrajšanim skupinam, ki bi si morale izpopolniti znanje in ki na lastno pobudo ne bi izkoristile ponudbe izobraževanja. Ustrezni ukrepi bi morali biti sestavljeni predvsem iz kombinacije nacionalnih oziroma lokalnih/regionalnih instrumentov. Lokalne in regionalne oblasti bi na primer lahko bile pristojne za opredelitev ciljnih skupin za ukrepe ter njihovo ozaveščanje in motivacijo, pri čemer bi se tistim, ki izpolnjujejo pogoje za vključitev, omogočil dostop do shem pomoči, določenih na nacionalni ravni, kot je financiranje študija, davčna olajšava ali študijski dopust. Odbor regij poudarja, da bi lahko k ozaveščanju pomembno prispevali akterji civilne družbe, kot so na primer različne mladinske organizacije; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je treba tako strukturo dejavno približevati tudi prikrajšanim skupinam, ki bi si morale izpopolniti znanje in ki na lastno pobudo ne bi izkoristile ponudbe izobraževanja. Ustrezni ukrepi bi morali biti sestavljeni predvsem iz kombinacije nacionalnih oziroma lokalnih/regionalnih instrumentov. Lokalne in regionalne oblasti bi na primer lahko bile pristojne za opredelitev ciljnih skupin za ukrepe ter njihovo ozaveščanje in motivacijo, pri čemer bi se tistim, ki izpolnjujejo pogoje za vključitev, omogočil dostop do shem pomoči, določenih na nacionalni ravni, kot je financiranje študija, davčna olajšava ali študijski dopust. Odbor regij poudarja, da bi lahko k ozaveščanju pomembno prispevali akterji civilne družbe, kot so na primer različne mladinske organizacije;

| 12. | se strinja z ugotovitvijo v sporočilu Komisije, da delodajalci zdaj redkeje iščejo znanja in spretnosti, specifične za posamezne poklice, temveč vse pogosteje zahtevajo prenosljiva znanja in spretnosti, kot so sposobnost skupinskega dela, ustvarjalno razmišljanje in reševanje problemov, ter cenijo ljudi, ki so sposobni združevati delo na različnih področjih. Te nove pogoje bi bilo treba upoštevati pri načrtovanju in izvajanju izobraževanja in usposabljanja. Vendar meni, da je treba razviti posebne izobraževalne vsebine za nove gospodarske sektorje, kot sta zeleno in modro gospodarstvo; |
| --- | --- |

12.

se strinja z ugotovitvijo v sporočilu Komisije, da delodajalci zdaj redkeje iščejo znanja in spretnosti, specifične za posamezne poklice, temveč vse pogosteje zahtevajo prenosljiva znanja in spretnosti, kot so sposobnost skupinskega dela, ustvarjalno razmišljanje in reševanje problemov, ter cenijo ljudi, ki so sposobni združevati delo na različnih področjih. Te nove pogoje bi bilo treba upoštevati pri načrtovanju in izvajanju izobraževanja in usposabljanja. Vendar meni, da je treba razviti posebne izobraževalne vsebine za nove gospodarske sektorje, kot sta zeleno in modro gospodarstvo;

| 13. | poziva k tesnejšemu sodelovanju na podlagi partnerstva med nacionalno, regionalno in lokalno ravnjo, podjetji, delavci in sindikati ter akterji civilne družbe, da bi bolje izkoristili znanja in spretnosti ter kvalifikacije, pridobljene z neformalnim in priložnostnim učenjem. Vrednotenje znanj in spretnosti, pridobljenih zunaj formalnega učenja, lahko znatno prispeva k opredelitvi potrebe po novih znanjih in spretnostih ter kvalifikacijah; |
| --- | --- |

13.

poziva k tesnejšemu sodelovanju na podlagi partnerstva med nacionalno, regionalno in lokalno ravnjo, podjetji, delavci in sindikati ter akterji civilne družbe, da bi bolje izkoristili znanja in spretnosti ter kvalifikacije, pridobljene z neformalnim in priložnostnim učenjem. Vrednotenje znanj in spretnosti, pridobljenih zunaj formalnega učenja, lahko znatno prispeva k opredelitvi potrebe po novih znanjih in spretnostih ter kvalifikacijah;

| 14. | poudarja, da so države članice sicer pristojne za vsebino in organizacijo sistemov izobraževanja, pri oblikovanju jamstva za znanja in spretnosti pa bi bilo treba upoštevati ustrezne nacionalne, regionalne in lokalne okoliščine ter razpoložljive vire, pri čemer je treba naložbe v človeški kapital obravnavati kot socialne naložbe. Odbor regij poudarja, da so možnosti sofinanciranja EU prek obstoječih ali prihodnjih programov financiranja odločilne za izvajanje jamstva za znanja in spretnosti v državah članicah; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so države članice sicer pristojne za vsebino in organizacijo sistemov izobraževanja, pri oblikovanju jamstva za znanja in spretnosti pa bi bilo treba upoštevati ustrezne nacionalne, regionalne in lokalne okoliščine ter razpoložljive vire, pri čemer je treba naložbe v človeški kapital obravnavati kot socialne naložbe. Odbor regij poudarja, da so možnosti sofinanciranja EU prek obstoječih ali prihodnjih programov financiranja odločilne za izvajanje jamstva za znanja in spretnosti v državah članicah;

Ključne kompetence ter zahtevnejša in kompleksnejša znanja in spretnosti za večjo kvalificiranost državljanov

| 15. | pozdravlja, da si bo Komisija še naprej prizadevala za skupno razumevanje najpomembnejših ključnih kompetenc, da se bodo te jasno vključile v nacionalne smernice in izobraževanje ter da jih bo mogoče vrednotiti na različnih ravneh odločanja na področju izobraževanja. Vprašanja o pomenu ključnih kompetenc, ki naj bi ljudi opremile za izpolnjevanje naglo spreminjajočih se zahtev trga dela, je treba obravnavati na različnih forumih na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Sem bi moral soditi tudi tesen dialog med predstavniki družbenih organizacij in sindikatov, predstavniki s področja izobraževanja in raziskav ter predstavniki civilne družbe; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja, da si bo Komisija še naprej prizadevala za skupno razumevanje najpomembnejših ključnih kompetenc, da se bodo te jasno vključile v nacionalne smernice in izobraževanje ter da jih bo mogoče vrednotiti na različnih ravneh odločanja na področju izobraževanja. Vprašanja o pomenu ključnih kompetenc, ki naj bi ljudi opremile za izpolnjevanje naglo spreminjajočih se zahtev trga dela, je treba obravnavati na različnih forumih na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Sem bi moral soditi tudi tesen dialog med predstavniki družbenih organizacij in sindikatov, predstavniki s področja izobraževanja in raziskav ter predstavniki civilne družbe;

| 16. | meni, da se morajo lokalne in regionalne oblasti, med drugim v vlogi izvajalcev izobraževanja in usposabljanja, ter ustanove za izobraževanje učiteljev vključiti že v fazo razvoja in oblikovanja, da se bodo ta znanja in spretnosti čim hitreje prenesli v prakso. Odbor regij opozarja na pomen referenčnega okvira za digitalno in podjetniško znanje in spretnosti, ki ga je razvila Komisija in pomembno prispeva k temu razvoju. Zato predlaga, da se ustrezen referenčni okvir razvije tudi za ostale ključne kompetence, na primer za finančno pismenost, vključno s podpornim gradivom za njihovo izvajanje, vrednotenje in ocenjevanje; |
| --- | --- |

16.

meni, da se morajo lokalne in regionalne oblasti, med drugim v vlogi izvajalcev izobraževanja in usposabljanja, ter ustanove za izobraževanje učiteljev vključiti že v fazo razvoja in oblikovanja, da se bodo ta znanja in spretnosti čim hitreje prenesli v prakso. Odbor regij opozarja na pomen referenčnega okvira za digitalno in podjetniško znanje in spretnosti, ki ga je razvila Komisija in pomembno prispeva k temu razvoju. Zato predlaga, da se ustrezen referenčni okvir razvije tudi za ostale ključne kompetence, na primer za finančno pismenost, vključno s podpornim gradivom za njihovo izvajanje, vrednotenje in ocenjevanje;

Poklicno izobraževanje in usposabljanje

| 17. | meni, da si mora Komisija nujno še naprej prizadevati za organizacijo tematskih tednov in sodelovanje z organizacijo WorldSkills. Tako bo oživila in podprla nacionalne, regionalne in lokalne pobude, namenjene spodbujanju poklicnega izobraževanja in usposabljanja z informativnimi dnevi ter strokovnimi tekmovanji in poskusnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

17.

meni, da si mora Komisija nujno še naprej prizadevati za organizacijo tematskih tednov in sodelovanje z organizacijo WorldSkills. Tako bo oživila in podprla nacionalne, regionalne in lokalne pobude, namenjene spodbujanju poklicnega izobraževanja in usposabljanja z informativnimi dnevi ter strokovnimi tekmovanji in poskusnimi dejavnostmi;

| 18. | pozdravlja ukrepe EU za odpravo pomanjkanja znanj in spretnosti, ki še posebej pesti manjše, podeželske lokalne in regionalne oblasti. V zvezi s tem pričakuje izvajanje novega predloga načrta za sektorsko sodelovanje na področju znanj in spretnosti, da izvemo, ali lahko ta novi sistem prispeva k medsektorskemu sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti. Tovrstna platforma za medsektorsko sodelovanje bi lahko koristila tako lokalnim gospodarstvom kot tudi delovni sili in javnim službam; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja ukrepe EU za odpravo pomanjkanja znanj in spretnosti, ki še posebej pesti manjše, podeželske lokalne in regionalne oblasti. V zvezi s tem pričakuje izvajanje novega predloga načrta za sektorsko sodelovanje na področju znanj in spretnosti, da izvemo, ali lahko ta novi sistem prispeva k medsektorskemu sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti. Tovrstna platforma za medsektorsko sodelovanje bi lahko koristila tako lokalnim gospodarstvom kot tudi delovni sili in javnim službam;

| 19. | podpira Komisijo, ki želi spodbuditi države članice, da izobraževalne sisteme oblikujejo tako, da bodo omogočali prehod s splošnih načinov izobraževanja na ciljno usmerjeno poklicno izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

19.

podpira Komisijo, ki želi spodbuditi države članice, da izobraževalne sisteme oblikujejo tako, da bodo omogočali prehod s splošnih načinov izobraževanja na ciljno usmerjeno poklicno izobraževanje in usposabljanje;

| 20. | podpira zamisel, da bi spodbudili države članice, naj nedavno prispelim priseljencem, ki so lahko s ciljno usmerjenimi ukrepi hitro vstopili na trg dela, zagotovijo možnosti nadaljnjega usposabljanja, da bi preprečili njihovo poznejšo izključitev s trga dela; |
| --- | --- |

20.

podpira zamisel, da bi spodbudili države članice, naj nedavno prispelim priseljencem, ki so lahko s ciljno usmerjenimi ukrepi hitro vstopili na trg dela, zagotovijo možnosti nadaljnjega usposabljanja, da bi preprečili njihovo poznejšo izključitev s trga dela;

| 21. | podpira prizadevanja Komisije za razvoj možnosti višjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da bi bila poklicno izobraževanje in usposabljanje vse boljša. Te izobraževalne pobude morajo temeljiti na trdnem partnerstvu med ponudniki izobraževanja, raziskovalnimi ustanovami in gospodarstvom ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

21.

podpira prizadevanja Komisije za razvoj možnosti višjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da bi bila poklicno izobraževanje in usposabljanje vse boljša. Te izobraževalne pobude morajo temeljiti na trdnem partnerstvu med ponudniki izobraževanja, raziskovalnimi ustanovami in gospodarstvom ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 22. | opozarja, da si mora Komisija tudi v prihodnje prizadevati, da se bo pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju še naprej podpiralo vseživljenjsko učenje in da bo omogočeno nadaljnje učenje na višji ravni kvalifikacij; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da si mora Komisija tudi v prihodnje prizadevati, da se bo pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju še naprej podpiralo vseživljenjsko učenje in da bo omogočeno nadaljnje učenje na višji ravni kvalifikacij;

Osredotočenost na digitalne kompetence

| 23. | podpira predlog Komisije, da bi države članice spodbudili k razvoju celovitih nacionalnih strategij za digitalne kompetence; |
| --- | --- |

23.

podpira predlog Komisije, da bi države članice spodbudili k razvoju celovitih nacionalnih strategij za digitalne kompetence;

| 24. | opozarja, da morajo biti za kakovostne in inovativne metode poučevanja in načine učenja v zvezi z digitalnimi vsebinami izpolnjeni nekateri pogoji:






  — | odprta učna okolja z novimi pogoji in oblikami učenja, nadgradnje znanja in poučevanja kot priprava na digitaliziran svet ter učitelji in upravljavci, ki se nanje dobro spoznajo, |
| --- | --- | --- |

24.

opozarja, da morajo biti za kakovostne in inovativne metode poučevanja in načine učenja v zvezi z digitalnimi vsebinami izpolnjeni nekateri pogoji:

—

odprta učna okolja z novimi pogoji in oblikami učenja, nadgradnje znanja in poučevanja kot priprava na digitaliziran svet ter učitelji in upravljavci, ki se nanje dobro spoznajo,

| — | prosto dostopni učni viri, tj. dostop do znanja, gradiva za učenje in poučevanje ter druge podpore za elektronsko učenje, |
| --- | --- |

—

prosto dostopni učni viri, tj. dostop do znanja, gradiva za učenje in poučevanje ter druge podpore za elektronsko učenje,

| — | spodbujanje mrežnega povezovanja učiteljev in učencev, na primer med različnimi šolami in državami; |
| --- | --- |

—

spodbujanje mrežnega povezovanja učiteljev in učencev, na primer med različnimi šolami in državami;

| 25. | meni, da lahko šole z digitalizacijo obvladajo najrazličnejše izzive. Ti vključujejo:






  — | možnost individualnejšega in integriranega učenja, |
| --- | --- | --- |

25.

meni, da lahko šole z digitalizacijo obvladajo najrazličnejše izzive. Ti vključujejo:

—

možnost individualnejšega in integriranega učenja,

| — | učne vire, namenjene novo prispelim priseljencem za učenje jezika, spoznavanje družbe ter poglabljanje in predelavo učnih vsebin tako v maternem jeziku kot tudi v jeziku države gostiteljice, |
| --- | --- |

—

učne vire, namenjene novo prispelim priseljencem za učenje jezika, spoznavanje družbe ter poglabljanje in predelavo učnih vsebin tako v maternem jeziku kot tudi v jeziku države gostiteljice,

| — | učenje na daljavo, da se dosežejo tudi najbolj odročna območja ali območja, ki za nekatere jezike nimajo učiteljev, |
| --- | --- |

—

učenje na daljavo, da se dosežejo tudi najbolj odročna območja ali območja, ki za nekatere jezike nimajo učiteljev,

| — | prikazovanje učnega napredka učencev, olajšanje ocenjevanja za učitelje in zmanjšanje upravne obremenitve; |
| --- | --- |

—

prikazovanje učnega napredka učencev, olajšanje ocenjevanja za učitelje in zmanjšanje upravne obremenitve;

| 26. | poudarja, da si lahko za spodbujanje digitalnih kompetenc uspešno prizadevamo le s povečanjem pedagoških vodstvenih sposobnosti na različnih ravneh šolanja. Odbor regij meni, da je lahko z osredotočenostjo na digitalne kompetence v šoli delovno mesto učitelja bolj privlačno, saj povečuje njegovo pripravljenost in sposobnost za nadaljnji razvoj znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da si lahko za spodbujanje digitalnih kompetenc uspešno prizadevamo le s povečanjem pedagoških vodstvenih sposobnosti na različnih ravneh šolanja. Odbor regij meni, da je lahko z osredotočenostjo na digitalne kompetence v šoli delovno mesto učitelja bolj privlačno, saj povečuje njegovo pripravljenost in sposobnost za nadaljnji razvoj znanj in spretnosti;

| 27. | opozarja, da je treba razlikovati med osnovnimi digitalnimi znanji, ki jih mora osvojiti vsak, in posebnimi digitalnimi kompetencami, ki se nanašajo na specifična tematska ali strokovna področja; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da je treba razlikovati med osnovnimi digitalnimi znanji, ki jih mora osvojiti vsak, in posebnimi digitalnimi kompetencami, ki se nanašajo na specifična tematska ali strokovna področja;

Boljša primerljivost kvalifikacij

| 28. | pričakuje, da se bo z revizijo evropskega ogrodja kvalifikacij zagotovilo posodabljanje nacionalnih ogrodij kvalifikacij, kjer je to potrebno, in zajamčilo poročanje po enotnem pristopu. Vseeno opozarja, da so države članice tiste, ki so pristojne za oblikovanje načel zagotavljanja kakovosti za nacionalna ogrodja kvalifikacij; |
| --- | --- |

28.

pričakuje, da se bo z revizijo evropskega ogrodja kvalifikacij zagotovilo posodabljanje nacionalnih ogrodij kvalifikacij, kjer je to potrebno, in zajamčilo poročanje po enotnem pristopu. Vseeno opozarja, da so države članice tiste, ki so pristojne za oblikovanje načel zagotavljanja kakovosti za nacionalna ogrodja kvalifikacij;

| 29. | poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za zagotovitev kakovosti med državami članicami, in se strinja s Komisijo, da je pri sodelovanju med EU in tretjimi državami v zvezi s primerljivostjo kvalifikacij potreben postopen pristop; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za zagotovitev kakovosti med državami članicami, in se strinja s Komisijo, da je pri sodelovanju med EU in tretjimi državami v zvezi s primerljivostjo kvalifikacij potreben postopen pristop;

| 30. | poudarja, da se večina poklicnih profilov in področij zelo spreminja, saj se pojavljajo novi poklici, medtem ko drugi postajajo zastareli. Zato je treba zagotoviti, da bodo prihodnji profili in seznami kompetenc ustrezali naglim spremembam in preoblikovanju trga dela. V zvezi s tem je treba posebno pozornost nameniti pomenu ključnih kompetenc; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da se večina poklicnih profilov in področij zelo spreminja, saj se pojavljajo novi poklici, medtem ko drugi postajajo zastareli. Zato je treba zagotoviti, da bodo prihodnji profili in seznami kompetenc ustrezali naglim spremembam in preoblikovanju trga dela. V zvezi s tem je treba posebno pozornost nameniti pomenu ključnih kompetenc;

Znanja in spretnosti ter kvalifikacije migrantov, vključno s prosilci za azil in begunci

| 31. | opozarja na resolucijo Evropskega parlamenta iz leta 2016 (1), v kateri je poudarjeno, da je nujno treba podpreti vključevanje in integracijo beguncev, prosilcev za azil in oseb v primerljivem položaju. Zato je treba države članice čim prej podpreti pri zagotavljanju dostopa do prepoznavanja znanj in spretnosti ter kvalifikacij, učenja jezika, ukrepov za pridobivanje kvalifikacij in drugih ukrepov, ki olajšajo vključevanje na trg dela in v družbo. Poleg tega je pomembno, da se lahko izobrazba oziroma spričevalo iz izvorne države takoj potrdi; |
| --- | --- |

31.

opozarja na resolucijo Evropskega parlamenta iz leta 2016 (1), v kateri je poudarjeno, da je nujno treba podpreti vključevanje in integracijo beguncev, prosilcev za azil in oseb v primerljivem položaju. Zato je treba države članice čim prej podpreti pri zagotavljanju dostopa do prepoznavanja znanj in spretnosti ter kvalifikacij, učenja jezika, ukrepov za pridobivanje kvalifikacij in drugih ukrepov, ki olajšajo vključevanje na trg dela in v družbo. Poleg tega je pomembno, da se lahko izobrazba oziroma spričevalo iz izvorne države takoj potrdi;

Posodobitev učenja in poučevanja

| 32. | pozdravlja obljubo Komisije, da bo v programu znanj in spretnosti posebno pozornost namenila inovativnosti v pedagogiki, in pričakuje, da bo to tudi olajšalo pridobitev ključnih kompetenc, kar je osrednjega pomena v sistemih izobraževanja in usposabljanja v Evropi; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja obljubo Komisije, da bo v programu znanj in spretnosti posebno pozornost namenila inovativnosti v pedagogiki, in pričakuje, da bo to tudi olajšalo pridobitev ključnih kompetenc, kar je osrednjega pomena v sistemih izobraževanja in usposabljanja v Evropi;

| 33. | meni, da bi se morala Komisija zavzemati za nadaljnji razvoj učenja, usmerjenega v učenca, na podlagi vidikov digitaliziranega učenja, ki jih je Odbor navedel v svojem mnenju o sporočilu Komisije v zvezi z odpiranjem izobraževanja (iz leta 2014) (2); |
| --- | --- |

33.

meni, da bi se morala Komisija zavzemati za nadaljnji razvoj učenja, usmerjenega v učenca, na podlagi vidikov digitaliziranega učenja, ki jih je Odbor navedel v svojem mnenju o sporočilu Komisije v zvezi z odpiranjem izobraževanja (iz leta 2014) (2);

| 34. | poudarja, da bo izvajanje novega programa znanj in spretnosti odvisno od dodatnega usposabljanja vseh učiteljev, zlasti na področju izobraževanja odraslih in izobraževanja skupnosti. Države članice bi morale v svojih izvedbenih načrtih ustrezno upoštevati podporo za učiteljsko osebje in bi si lahko prizadevale za ozaveščanje o elektronski platformi za izobraževanje odraslih v Evropi; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bo izvajanje novega programa znanj in spretnosti odvisno od dodatnega usposabljanja vseh učiteljev, zlasti na področju izobraževanja odraslih in izobraževanja skupnosti. Države članice bi morale v svojih izvedbenih načrtih ustrezno upoštevati podporo za učiteljsko osebje in bi si lahko prizadevale za ozaveščanje o elektronski platformi za izobraževanje odraslih v Evropi;

| 35. | se strinja z mnenjem Komisije, da morajo države članice okrepiti začetno izobraževanje in poklicno usposabljanje učiteljev ter drugih izvajalcev jamstva za znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

35.

se strinja z mnenjem Komisije, da morajo države članice okrepiti začetno izobraževanje in poklicno usposabljanje učiteljev ter drugih izvajalcev jamstva za znanja in spretnosti;

Posodobitev visokošolskih sistemov

| 36. | pozdravlja namero Komisije, da bo skupaj z različnimi deležniki podprla posodobitev visokošolskih sistemov, zlasti v zvezi z razvojem okvirov za ocenjevanje kompetenc. Pri tem bi morali upoštevati nacionalne okvire za izobraževanje v državah članicah ter dobre strani in izzive na lokalni in regionalni ravni, vključno z različnimi potrebami lokalnih in regionalnih trgov dela. V zvezi s tem vztraja, da je treba upoštevati izkušnje s preteklimi uspehi in neuspehi podobnih projektov, da se zagotovi potrebna zaveza, da se doseže soglasje o nadaljevanju posodabljanja visokega šolstva; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja namero Komisije, da bo skupaj z različnimi deležniki podprla posodobitev visokošolskih sistemov, zlasti v zvezi z razvojem okvirov za ocenjevanje kompetenc. Pri tem bi morali upoštevati nacionalne okvire za izobraževanje v državah članicah ter dobre strani in izzive na lokalni in regionalni ravni, vključno z različnimi potrebami lokalnih in regionalnih trgov dela. V zvezi s tem vztraja, da je treba upoštevati izkušnje s preteklimi uspehi in neuspehi podobnih projektov, da se zagotovi potrebna zaveza, da se doseže soglasje o nadaljevanju posodabljanja visokega šolstva;

| 37. | poudarja, da pobuda Komisije o sledenju podatkom o diplomantih, s katerim bi izboljšali informacije o tem, kako diplomanti napredujejo na trgu dela, nacionalnim in regionalnim oblastem ter univerzam ne sme povzročiti dodatnih upravnih bremen in ne sme obremeniti študentov; poleg tega opozarja, da je treba spoštovati pravila o varstvu podatkov. Ob upoštevanju tega je treba preveriti zamisel, da se v ta namen uporabijo davčni podatki in podatki glede socialnega varstva; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da pobuda Komisije o sledenju podatkom o diplomantih, s katerim bi izboljšali informacije o tem, kako diplomanti napredujejo na trgu dela, nacionalnim in regionalnim oblastem ter univerzam ne sme povzročiti dodatnih upravnih bremen in ne sme obremeniti študentov; poleg tega opozarja, da je treba spoštovati pravila o varstvu podatkov. Ob upoštevanju tega je treba preveriti zamisel, da se v ta namen uporabijo davčni podatki in podatki glede socialnega varstva;

Pregled okvira Europass

| 38. | pozdravlja pregled sedanjega okvira Europass, ki ga načrtuje Komisija. Da se zagotovijo točne in aktualne informacije o povpraševanju po znanjih in spretnostih ter njihove ponudbe, mora pregled okvira Europass temeljiti na dosedanjih lokalnih in regionalnih izkušnjah. Zato lahko lokalne in regionalne oblasti koristno prispevajo k zbiranju podatkov o znanjih in spretnostih ter k delu predlagane spletne storitvene platforme. |
| --- | --- |

38.

pozdravlja pregled sedanjega okvira Europass, ki ga načrtuje Komisija. Da se zagotovijo točne in aktualne informacije o povpraševanju po znanjih in spretnostih ter njihove ponudbe, mora pregled okvira Europass temeljiti na dosedanjih lokalnih in regionalnih izkušnjah. Zato lahko lokalne in regionalne oblasti koristno prispevajo k zbiranju podatkov o znanjih in spretnostih ter k delu predlagane spletne storitvene platforme.

V Bruslju, 7. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Begunci: vključevanje v družbo in na trg dela, Evropski parlament (2016) 297.

1

(2)  COM(2013) 654 final.

2

---

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/36

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Urejanje nestanovitnosti cen kmetijskih proizvodov

(2017/C 185/06)

| Poročevalec: | Jacques BLANC (FR/EPP), župan, La Canourgue (FR/PPE) |
| --- | --- |

Poročevalec:

Jacques BLANC (FR/EPP), župan, La Canourgue (FR/PPE)

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | ugotavlja, da je bil doslej pri izvajanju akcijskega načrta za boj proti nestanovitnosti cen kmetijskih proizvodov, sprejetega na vrhu skupine držav G-20 junija 2011, dosežen bolj skromen napredek; zato poziva, da bi v času nemškega predsedovanja skupini G-20 leta 2017 znova začeli pogajanja o tem vprašanju; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je bil doslej pri izvajanju akcijskega načrta za boj proti nestanovitnosti cen kmetijskih proizvodov, sprejetega na vrhu skupine držav G-20 junija 2011, dosežen bolj skromen napredek; zato poziva, da bi v času nemškega predsedovanja skupini G-20 leta 2017 znova začeli pogajanja o tem vprašanju;

| 2. | ugotavlja, da so mehanizmi obvladovanja tveganj, ki kmetom omogočajo, da se zavarujejo pred negativnimi učinki nihanja količine pridelka in cen ter pred škodo iz zdravstvenih ali okoljskih razlogov, v skupni kmetijski politiki (SKP) še vedno komajda upoštevani, čeprav je bilo v zadnjih letih izvedenih več reform te politike. Ti mehanizmi predstavljajo manj kot 2 % sredstev v drugem stebru SKP in 0,4 % skupnega proračuna za kmetijstvo. Države članice lahko same odločijo, v kakšni meri želijo uporabljati te instrumente iz uredbe o EKSRP; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so mehanizmi obvladovanja tveganj, ki kmetom omogočajo, da se zavarujejo pred negativnimi učinki nihanja količine pridelka in cen ter pred škodo iz zdravstvenih ali okoljskih razlogov, v skupni kmetijski politiki (SKP) še vedno komajda upoštevani, čeprav je bilo v zadnjih letih izvedenih več reform te politike. Ti mehanizmi predstavljajo manj kot 2 % sredstev v drugem stebru SKP in 0,4 % skupnega proračuna za kmetijstvo. Države članice lahko same odločijo, v kakšni meri želijo uporabljati te instrumente iz uredbe o EKSRP;

| 3. | meni, da je treba mehanizme za zaščito dohodka kmetov občutno okrepiti ter tako zmanjšati negativne učinke precejšnje nestanovitnosti cen kmetijskih proizvodov in surovin, da bi izboljšali konkurenčnost evropskega kmetijsko-živilskega sektorja ter ohranili kmetijstvo in podeželske skupnosti in spodbudili modernizacijo in inovacije na celotnem ozemlju EU; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba mehanizme za zaščito dohodka kmetov občutno okrepiti ter tako zmanjšati negativne učinke precejšnje nestanovitnosti cen kmetijskih proizvodov in surovin, da bi izboljšali konkurenčnost evropskega kmetijsko-živilskega sektorja ter ohranili kmetijstvo in podeželske skupnosti in spodbudili modernizacijo in inovacije na celotnem ozemlju EU;

| 4. | je mnenja, da je ta cilj dosegljiv, vendar le, če se bodo enotno izvajali ukrepi, katerih cilj je: (i) okrepitev vloge zasebnih akterjev v kmetijsko-živilskem sektorju pri regulaciji kmetijskih trgov, s čimer se deloma izravna učinek deregulacije SKP, (ii) razširitev in poenostavitev dostopa do nabora instrumentov, ki jih imajo na voljo kmetje za obvladovanje tveganj, tj. instrumentov v okviru EKSRP, ki jih ni mogoče uporabiti zaradi pomanjkanja razpoložljivih sredstev v drugem stebru in bi jih bilo treba povečati, ne da bi pri tem ogrozili razpoložljiva sredstva v prvem stebru, ter (iii) spodbujanje dodane vrednosti evropskih kmetijskih gospodarstev in s tem zmanjšanje njihove ranljivosti glede nihanj cen na svetovnem kmetijskem trgu, in sicer tako v okviru prihodnje reforme SKP kot tudi na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

4.

je mnenja, da je ta cilj dosegljiv, vendar le, če se bodo enotno izvajali ukrepi, katerih cilj je: (i) okrepitev vloge zasebnih akterjev v kmetijsko-živilskem sektorju pri regulaciji kmetijskih trgov, s čimer se deloma izravna učinek deregulacije SKP, (ii) razširitev in poenostavitev dostopa do nabora instrumentov, ki jih imajo na voljo kmetje za obvladovanje tveganj, tj. instrumentov v okviru EKSRP, ki jih ni mogoče uporabiti zaradi pomanjkanja razpoložljivih sredstev v drugem stebru in bi jih bilo treba povečati, ne da bi pri tem ogrozili razpoložljiva sredstva v prvem stebru, ter (iii) spodbujanje dodane vrednosti evropskih kmetijskih gospodarstev in s tem zmanjšanje njihove ranljivosti glede nihanj cen na svetovnem kmetijskem trgu, in sicer tako v okviru prihodnje reforme SKP kot tudi na lokalni in regionalni ravni;

| 5. | opozarja, da pogodbe omogočajo kmetom, da prodajo svoje proizvode, predelovalcem pa, da se z njimi oskrbijo po vnaprej znanih cenah. Na ta način pogodbe pripomorejo k uravnoteženju ponudbe in povpraševanja ter omogočajo boljši nadzor nad kakovostjo proizvodov, kar pa lahko pomeni višje cene za proizvajalce in bolj pravično distribucijo vzdolž dobavne verige; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da pogodbe omogočajo kmetom, da prodajo svoje proizvode, predelovalcem pa, da se z njimi oskrbijo po vnaprej znanih cenah. Na ta način pogodbe pripomorejo k uravnoteženju ponudbe in povpraševanja ter omogočajo boljši nadzor nad kakovostjo proizvodov, kar pa lahko pomeni višje cene za proizvajalce in bolj pravično distribucijo vzdolž dobavne verige;

| 6. | predlaga, da se krepitev pogodbenega urejanja odnosov v državah, kjer ni naprednih oblik vertikalnega sodelovanja, razširi na celotno prehransko verigo (in se ne uporablja zgolj za kmete in predelovalce kmetijskih proizvodov) in da se državam članicam omogoči, da to uvedejo kot obveznost, kot na primer v Španiji, zavzema pa se tudi za sklepanje večstranskih pogodb, na primer med organizacijo proizvajalcev, predelovalcem in distributerjem; |
| --- | --- |

6.

predlaga, da se krepitev pogodbenega urejanja odnosov v državah, kjer ni naprednih oblik vertikalnega sodelovanja, razširi na celotno prehransko verigo (in se ne uporablja zgolj za kmete in predelovalce kmetijskih proizvodov) in da se državam članicam omogoči, da to uvedejo kot obveznost, kot na primer v Španiji, zavzema pa se tudi za sklepanje večstranskih pogodb, na primer med organizacijo proizvajalcev, predelovalcem in distributerjem;

| 7. | predlaga, da se v okviru prožnejše razlage konkurenčnih pravil znotraj EU okrepi vloga kmetijskih gospodarstev, organizacij proizvajalcev in priznanih medpanožnih organizacij kakor tudi operaterjev na kmetijsko-živilskih trgih in v kmetijsko-živilskih centrih, ki so priznani kot pristojne strukture za varovanje javnega interesa, da bi se tako izognili krizam. Medpanožne organizacije, ki združujejo različne člene vrednostnih verig, ter navedeni operaterji na kmetijsko-živilskih trgih in v kmetijsko-živilskih centrih morajo biti zato zmožni podjetjem zagotavljati tržne napovedi ter jim tako pomagati pri sprejemanju ustreznih odločitev, vendar brez določanja referenčnih cen. Takšna praksa v nekaterih državah članicah že obstaja, zato bi jo bilo treba upoštevati tudi v okviru izmenjave najboljših praks; |
| --- | --- |

7.

predlaga, da se v okviru prožnejše razlage konkurenčnih pravil znotraj EU okrepi vloga kmetijskih gospodarstev, organizacij proizvajalcev in priznanih medpanožnih organizacij kakor tudi operaterjev na kmetijsko-živilskih trgih in v kmetijsko-živilskih centrih, ki so priznani kot pristojne strukture za varovanje javnega interesa, da bi se tako izognili krizam. Medpanožne organizacije, ki združujejo različne člene vrednostnih verig, ter navedeni operaterji na kmetijsko-živilskih trgih in v kmetijsko-živilskih centrih morajo biti zato zmožni podjetjem zagotavljati tržne napovedi ter jim tako pomagati pri sprejemanju ustreznih odločitev, vendar brez določanja referenčnih cen. Takšna praksa v nekaterih državah članicah že obstaja, zato bi jo bilo treba upoštevati tudi v okviru izmenjave najboljših praks;

| 8. | predlaga, da bi morala biti kmetijska gospodarstva, vključno z organizacijami proizvajalcev in njihovimi združenji, v primeru neravnovesja na trgu ali dokazanega tveganja za takšno neravnovesje, ki temelji na oceni določenih kazalnikov, zmožna uporabiti sredstva, ki jih imajo na voljo, in usklajeno zmanjšati svojo proizvodnjo, celo preden bi to na podlagi člena 222 Uredbe (EU) št. 1308/2013 o skupni ureditvi trga odobrila Evropska komisija. V skupni ureditvi trga bi bilo zato treba izrecno določiti, da lahko kmetijska gospodarstva, vključno z organizacijami proizvajalcev in njihovimi združenji, sprejmejo preventivne ukrepe za ponovno uravnoteženje trga, o katerih bi predhodno obvestili pristojne organe, da ne bi prišlo do zlorabe monopolnega položaja; |
| --- | --- |

8.

predlaga, da bi morala biti kmetijska gospodarstva, vključno z organizacijami proizvajalcev in njihovimi združenji, v primeru neravnovesja na trgu ali dokazanega tveganja za takšno neravnovesje, ki temelji na oceni določenih kazalnikov, zmožna uporabiti sredstva, ki jih imajo na voljo, in usklajeno zmanjšati svojo proizvodnjo, celo preden bi to na podlagi člena 222 Uredbe (EU) št. 1308/2013 o skupni ureditvi trga odobrila Evropska komisija. V skupni ureditvi trga bi bilo zato treba izrecno določiti, da lahko kmetijska gospodarstva, vključno z organizacijami proizvajalcev in njihovimi združenji, sprejmejo preventivne ukrepe za ponovno uravnoteženje trga, o katerih bi predhodno obvestili pristojne organe, da ne bi prišlo do zlorabe monopolnega položaja;

| 9. | ugotavlja, da sta urejanje nestanovitnosti cen kmetijskih proizvodov in boj proti nepoštenim trgovinskim praksam v verigi preskrbe s hrano tesno povezana, saj nihanja na trgih še poslabšajo neravnovesje moči pri porazdelitvi dodane vrednosti v posameznih sektorjih, sprejete kompromisne rešitve pa so posledično najpogosteje neugodne za proizvajalce, saj imajo ti zaradi vedno večje koncentracije kmetijsko-živilskega sektorja in predvsem velikih trgovcev na drobno, pa tudi zaradi razpršenosti proizvajalcev in njihove nezadostne organiziranosti, omejeno pogajalsko moč; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da sta urejanje nestanovitnosti cen kmetijskih proizvodov in boj proti nepoštenim trgovinskim praksam v verigi preskrbe s hrano tesno povezana, saj nihanja na trgih še poslabšajo neravnovesje moči pri porazdelitvi dodane vrednosti v posameznih sektorjih, sprejete kompromisne rešitve pa so posledično najpogosteje neugodne za proizvajalce, saj imajo ti zaradi vedno večje koncentracije kmetijsko-živilskega sektorja in predvsem velikih trgovcev na drobno, pa tudi zaradi razpršenosti proizvajalcev in njihove nezadostne organiziranosti, omejeno pogajalsko moč;

| 10. | priporoča sprejetje posebne evropske zakonodaje za preprečevanje nepoštenih trgovinskih praks v verigi preskrbe s hrano, kakor je predlagano v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 (2015/2065 (INI)), in sicer iz naslednjih razlogov: pogodbe sicer omogočajo določeno delitev tveganja, vendar v bistvu ne odpravljajo neenakega položaja pogodbenih strank; protimonopolne določbe ne zadostujejo za odpravo nepoštenih trgovinskih praks in nesorazmerne porazdelitve moči, ki je značilna za verigo preskrbe s hrano; mehanizmi za samoregulacijo akterjev v verigi preskrbe s hrano niso učinkoviti, zlasti zato, ker si kmetje in predelovalci pogosto ne upajo vložiti pritožbe, da ne bi bili izključeni s trga; na ravni Evropske unije bi bilo treba sprejeti okvirno zakonodajo za uskladitev konkurenčnih pogojev ter zagotoviti, da bodo evropski kmetje in potrošniki deležni pravičnih prodajnih in nakupnih pogojev; |
| --- | --- |

10.

priporoča sprejetje posebne evropske zakonodaje za preprečevanje nepoštenih trgovinskih praks v verigi preskrbe s hrano, kakor je predlagano v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 (2015/2065 (INI)), in sicer iz naslednjih razlogov: pogodbe sicer omogočajo določeno delitev tveganja, vendar v bistvu ne odpravljajo neenakega položaja pogodbenih strank; protimonopolne določbe ne zadostujejo za odpravo nepoštenih trgovinskih praks in nesorazmerne porazdelitve moči, ki je značilna za verigo preskrbe s hrano; mehanizmi za samoregulacijo akterjev v verigi preskrbe s hrano niso učinkoviti, zlasti zato, ker si kmetje in predelovalci pogosto ne upajo vložiti pritožbe, da ne bi bili izključeni s trga; na ravni Evropske unije bi bilo treba sprejeti okvirno zakonodajo za uskladitev konkurenčnih pogojev ter zagotoviti, da bodo evropski kmetje in potrošniki deležni pravičnih prodajnih in nakupnih pogojev;

| 11. | priporoča, da se pravica do skupnih pogajanj o pogodbah razširi na vse kmetijske proizvode, saj bi s tem okrepili pogajalsko moč kmetov v sektorju hrane; |
| --- | --- |

11.

priporoča, da se pravica do skupnih pogajanj o pogodbah razširi na vse kmetijske proizvode, saj bi s tem okrepili pogajalsko moč kmetov v sektorju hrane;

| 12. | priznava, da bi se majhni proizvajalci z združevanjem ponudbe lahko izognili težkemu pogodbenemu bremenu zlasti velike industrije, potrošnikom pa bi se zagotovila večja preglednost na področju cen in sledljivosti proizvodov; |
| --- | --- |

12.

priznava, da bi se majhni proizvajalci z združevanjem ponudbe lahko izognili težkemu pogodbenemu bremenu zlasti velike industrije, potrošnikom pa bi se zagotovila večja preglednost na področju cen in sledljivosti proizvodov;

| 13. | ugotavlja, da bi bila za okrepitev vloge zasebnih akterjev pri regulaciji kmetijskih trgov potrebna večja preglednost trgov; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da bi bila za okrepitev vloge zasebnih akterjev pri regulaciji kmetijskih trgov potrebna večja preglednost trgov;

| 14. | zato predlaga vzpostavitev evropske opazovalne skupine za kmetijske trge, podprte z mrežo nacionalnih opazovalnih skupin za posamezne proizvodne sektorje, ki bi izkoristila izkušnje opazovalne skupine za mlečni trg ter upoštevala pregled stanja na trgih, ki ga redno objavlja Evropska komisija. Ta nova opazovalna skupina bi omogočila jasno in pravočasno zbiranje potrebnih podatkov za razumevanje trgov, tako z vidika konjunkture (da bi lahko predvideli krize) kot tudi s strukturnega vidika (kar bi omogočilo analizo sprememb pri cenah in maržah različnih akterjev v posameznih sektorjih); |
| --- | --- |

14.

zato predlaga vzpostavitev evropske opazovalne skupine za kmetijske trge, podprte z mrežo nacionalnih opazovalnih skupin za posamezne proizvodne sektorje, ki bi izkoristila izkušnje opazovalne skupine za mlečni trg ter upoštevala pregled stanja na trgih, ki ga redno objavlja Evropska komisija. Ta nova opazovalna skupina bi omogočila jasno in pravočasno zbiranje potrebnih podatkov za razumevanje trgov, tako z vidika konjunkture (da bi lahko predvideli krize) kot tudi s strukturnega vidika (kar bi omogočilo analizo sprememb pri cenah in maržah različnih akterjev v posameznih sektorjih);

| 15. | poudarja, da bi morali pri izvajanju direktive o trgih finančnih instrumentov (MiFID 2), ki naj bi se začela uporabljati leta 2018, spodbuditi boljše poznavanje in redno spremljanje pozicij različnih kategorij udeležencev na finančnih trgih kmetijskih proizvodov, s čimer bi zmanjšali tveganje za pretirane špekulacije ter komercialnim akterjem v sektorjih omogočili učinkovito obvladovanje cenovnega tveganja; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bi morali pri izvajanju direktive o trgih finančnih instrumentov (MiFID 2), ki naj bi se začela uporabljati leta 2018, spodbuditi boljše poznavanje in redno spremljanje pozicij različnih kategorij udeležencev na finančnih trgih kmetijskih proizvodov, s čimer bi zmanjšali tveganje za pretirane špekulacije ter komercialnim akterjem v sektorjih omogočili učinkovito obvladovanje cenovnega tveganja;

| 16. | ugotavlja, da prihaja pri uvajanju novih oziroma krepitvi obstoječih instrumentov za obvladovanje tveganj in kriz v okviru SKP do številnih težav, med drugim so to konkurenca med skladi drugega stebra, ki urejajo večino teh instrumentov, nezadostna rezerva za krizne razmere, ki je nujna in se ne bi smela oblikovati z letnimi znižanji neposrednih plačil, pomanjkanje ažurnih podatkov in napovedi glede gospodarske uspešnosti kmetijskih gospodarstev itd., zato poudarja, da je treba te ovire odpraviti ter uvesti ambiciozno in učinkovito strategijo za obvladovanje kriz v kmetijstvu; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da prihaja pri uvajanju novih oziroma krepitvi obstoječih instrumentov za obvladovanje tveganj in kriz v okviru SKP do številnih težav, med drugim so to konkurenca med skladi drugega stebra, ki urejajo večino teh instrumentov, nezadostna rezerva za krizne razmere, ki je nujna in se ne bi smela oblikovati z letnimi znižanji neposrednih plačil, pomanjkanje ažurnih podatkov in napovedi glede gospodarske uspešnosti kmetijskih gospodarstev itd., zato poudarja, da je treba te ovire odpraviti ter uvesti ambiciozno in učinkovito strategijo za obvladovanje kriz v kmetijstvu;

| 17. | meni, da bi morali z naslednjo reformo SKP spodbuditi države članice, da oblikujejo in začnejo uporabljati širok nabor dodatnih instrumentov za obvladovanje tveganj, ki bodo za kmete cenovno sprejemljivi, temeljili pa bi na segmentiranem pristopu, na podlagi katerega so tveganja razvrščena glede na to, kako resna so (1): (i) „običajna“ tveganja, ki jih kmetje večinoma lahko obvladujejo, in sicer s preventivnim varčevanjem in davčnimi ukrepi, (ii) „srednje velika“ tveganja, ki jih kmetje lahko prenesejo na finančne trge (terminske pogodbe, opcije in pogodbe OTC), zavarovalnice (za obvladovanje tveganj v zvezi z donosom, prometom in bruto dobičkom) in vzajemne sklade (za obvladovanje zdravstvenih in okoljskih tveganj ter za stabilizacijo dohodkov kmetij), ter (iii) „katastrofalna“ tveganja, ki jih prevzamejo predvsem javni organi s cenovnimi varnostnimi mrežami in izrednimi kriznimi ukrepi. Pri tem je treba paziti, da se zaradi večje razčlenjenosti tveganj ne bodo hkrati povečali še upravni stroški; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morali z naslednjo reformo SKP spodbuditi države članice, da oblikujejo in začnejo uporabljati širok nabor dodatnih instrumentov za obvladovanje tveganj, ki bodo za kmete cenovno sprejemljivi, temeljili pa bi na segmentiranem pristopu, na podlagi katerega so tveganja razvrščena glede na to, kako resna so (1): (i) „običajna“ tveganja, ki jih kmetje večinoma lahko obvladujejo, in sicer s preventivnim varčevanjem in davčnimi ukrepi, (ii) „srednje velika“ tveganja, ki jih kmetje lahko prenesejo na finančne trge (terminske pogodbe, opcije in pogodbe OTC), zavarovalnice (za obvladovanje tveganj v zvezi z donosom, prometom in bruto dobičkom) in vzajemne sklade (za obvladovanje zdravstvenih in okoljskih tveganj ter za stabilizacijo dohodkov kmetij), ter (iii) „katastrofalna“ tveganja, ki jih prevzamejo predvsem javni organi s cenovnimi varnostnimi mrežami in izrednimi kriznimi ukrepi. Pri tem je treba paziti, da se zaradi večje razčlenjenosti tveganj ne bodo hkrati povečali še upravni stroški;

| 18. | poudarja, da razvoj instrumentov za obvladovanje tveganj ne sme bistveno vplivati na stabilnost proračuna za SKP, ki jo trenutno zagotavlja ločevanje pomoči od proizvodnje in cen. Proračun, v katerem je poraba tesno vezana na nihanja cen kmetijskih proizvodov in ki se v času uspešnega delovanja trgov ciklično zmanjša, bi bil med razpravami o večletni finančni perspektivi Evropske unije izpostavljen tveganju, da se občutno zmanjša, to pa bi pomenilo tudi zmanjšano zaščito kmetov v okviru SKP, če bi na trgu prišlo do recesije; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da razvoj instrumentov za obvladovanje tveganj ne sme bistveno vplivati na stabilnost proračuna za SKP, ki jo trenutno zagotavlja ločevanje pomoči od proizvodnje in cen. Proračun, v katerem je poraba tesno vezana na nihanja cen kmetijskih proizvodov in ki se v času uspešnega delovanja trgov ciklično zmanjša, bi bil med razpravami o večletni finančni perspektivi Evropske unije izpostavljen tveganju, da se občutno zmanjša, to pa bi pomenilo tudi zmanjšano zaščito kmetov v okviru SKP, če bi na trgu prišlo do recesije;

| 19. | predlaga, da bi bila ena od možnosti ta, da bi kmetje na posebnem računu hranili določen del osnovnih plačil iz prvega stebra in tako začeli preventivno varčevati ter se s tem zaščitili pred pretresi na trgu. Hramba tega dela osnovnih plačil bi bila obvezna v primeru, če bi se določeni tržni kazalniki, kot so cene kmetijskih proizvodov ali razmerje med cenami teh proizvodov in cenami surovin, začeli gibati navzgor. Tako prihranjena sredstva bi lahko nato kmetje sprostili in jih uporabili, kadar bi se tržni kazalniki gibali navzdol. Pri tem se je treba vsekakor izogniti nastajanju dodatnih stroškov upravljanja; |
| --- | --- |

19.

predlaga, da bi bila ena od možnosti ta, da bi kmetje na posebnem računu hranili določen del osnovnih plačil iz prvega stebra in tako začeli preventivno varčevati ter se s tem zaščitili pred pretresi na trgu. Hramba tega dela osnovnih plačil bi bila obvezna v primeru, če bi se določeni tržni kazalniki, kot so cene kmetijskih proizvodov ali razmerje med cenami teh proizvodov in cenami surovin, začeli gibati navzgor. Tako prihranjena sredstva bi lahko nato kmetje sprostili in jih uporabili, kadar bi se tržni kazalniki gibali navzdol. Pri tem se je treba vsekakor izogniti nastajanju dodatnih stroškov upravljanja;

| 20. | se zaveda, da bi ta instrument izboljšal zmožnosti kmetov za samozavarovanje, poleg tega pa bi imel še več drugih prednosti: deloma bi nadomestil krizno rezervo, ki je trenutno v uporabi in za katero je očitno, da ni brez pomanjkljivosti, njegovo upravljanje bi bilo poceni, ne bi ogrozil stabilnosti proračuna za SKP, obenem pa bi tudi povečal legitimnost nevezane pomoči pri javnosti v obdobju visokih cen kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

20.

se zaveda, da bi ta instrument izboljšal zmožnosti kmetov za samozavarovanje, poleg tega pa bi imel še več drugih prednosti: deloma bi nadomestil krizno rezervo, ki je trenutno v uporabi in za katero je očitno, da ni brez pomanjkljivosti, njegovo upravljanje bi bilo poceni, ne bi ogrozil stabilnosti proračuna za SKP, obenem pa bi tudi povečal legitimnost nevezane pomoči pri javnosti v obdobju visokih cen kmetijskih proizvodov;

| 21. | ugotavlja, da bi bilo možno uporabiti tudi druge mehanizme za spodbujanje preventivnega varčevanja, kakršna je na primer ureditev v Kanadi, ki kmetom, ki polagajo sredstva na varčevalni račun, omogoči, da od javnih organov v zameno prejmejo enakovreden denarni prispevek; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da bi bilo možno uporabiti tudi druge mehanizme za spodbujanje preventivnega varčevanja, kakršna je na primer ureditev v Kanadi, ki kmetom, ki polagajo sredstva na varčevalni račun, omogoči, da od javnih organov v zameno prejmejo enakovreden denarni prispevek;

| 22. | poudarja, da je treba spodbujati oblikovanje in sprejetje novih, bolj raznolikih in morebiti tudi cenejših zavarovalnih produktov, ki kmetijska gospodarstva varujejo pred ekonomskimi tveganji, na primer po zgledu zavarovalnih shem, ki se uporabljajo v Združenih državah Amerike. Ti novi produkti bi lahko med drugim vključevali: (i) zavarovanje prometa, ki bi zagotavljalo prihodke kultur, predvidene v času setve, in sicer na podlagi povprečnega donosa in cen na terminskih trgih, pri čemer bi bil v skladu z „zeleno škatlo“ Svetovne trgovinske organizacije (STO) subvencioniran samo donos, (ii) indeksno zavarovanje, ki bi temeljilo na povprečnem donosu, prometu ali bruto dobičku v regiji, kjer se nahaja kmetijsko gospodarstvo (subvencioniran pa bi bil samo donos), ob upoštevanju, da je tako zavarovanje občutno cenejše kot zavarovanje, ki temelji na donosu vsakega kmeta posebej, (iii) zavarovanje celotnega prihodka kmetijskega gospodarstva, ki bi se lahko uporabljalo zgolj za mala in srednje velika diverzificirana kmetijska gospodarstva, ki se ukvarjajo z mešanim kmetijstvom (poljedelstvo/živinoreja) ali pridelujejo sadje in zelenjavo oziroma specializirane kulture, za katere ni na voljo nobenih subvencij ali pa je teh subvencij malo oziroma za katere ne obstaja zavarovanje pridelka, ter (iv) posebno zavarovanje za kmete, ki se ukvarjajo z ekološko pridelavo, v katerem bi bili upoštevani na splošno nižji donosi, višji stroški proizvodnje in višje tržne cene teh proizvodov. V zvezi s temi ukrepi bi bilo treba pripraviti študijo o oceni njihovih morebitnih stroškov z vidika državnega pozavarovanja; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba spodbujati oblikovanje in sprejetje novih, bolj raznolikih in morebiti tudi cenejših zavarovalnih produktov, ki kmetijska gospodarstva varujejo pred ekonomskimi tveganji, na primer po zgledu zavarovalnih shem, ki se uporabljajo v Združenih državah Amerike. Ti novi produkti bi lahko med drugim vključevali: (i) zavarovanje prometa, ki bi zagotavljalo prihodke kultur, predvidene v času setve, in sicer na podlagi povprečnega donosa in cen na terminskih trgih, pri čemer bi bil v skladu z „zeleno škatlo“ Svetovne trgovinske organizacije (STO) subvencioniran samo donos, (ii) indeksno zavarovanje, ki bi temeljilo na povprečnem donosu, prometu ali bruto dobičku v regiji, kjer se nahaja kmetijsko gospodarstvo (subvencioniran pa bi bil samo donos), ob upoštevanju, da je tako zavarovanje občutno cenejše kot zavarovanje, ki temelji na donosu vsakega kmeta posebej, (iii) zavarovanje celotnega prihodka kmetijskega gospodarstva, ki bi se lahko uporabljalo zgolj za mala in srednje velika diverzificirana kmetijska gospodarstva, ki se ukvarjajo z mešanim kmetijstvom (poljedelstvo/živinoreja) ali pridelujejo sadje in zelenjavo oziroma specializirane kulture, za katere ni na voljo nobenih subvencij ali pa je teh subvencij malo oziroma za katere ne obstaja zavarovanje pridelka, ter (iv) posebno zavarovanje za kmete, ki se ukvarjajo z ekološko pridelavo, v katerem bi bili upoštevani na splošno nižji donosi, višji stroški proizvodnje in višje tržne cene teh proizvodov. V zvezi s temi ukrepi bi bilo treba pripraviti študijo o oceni njihovih morebitnih stroškov z vidika državnega pozavarovanja;

| 23. | poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter kmetijskimi organizacijami, da bi izboljšala ozaveščenost o instrumentih za obvladovanje tveganj, ki so na razpolago v drugem stebru SKP, in njihovo razumevanje; poleg tega poziva Komisijo, naj poveča finančna sredstva za instrumente za upravljanje tveganj v okviru drugega stebra SKP tako, da bodo za 2 % večja od sedanjih sredstev za drugi steber; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter kmetijskimi organizacijami, da bi izboljšala ozaveščenost o instrumentih za obvladovanje tveganj, ki so na razpolago v drugem stebru SKP, in njihovo razumevanje; poleg tega poziva Komisijo, naj poveča finančna sredstva za instrumente za upravljanje tveganj v okviru drugega stebra SKP tako, da bodo za 2 % večja od sedanjih sredstev za drugi steber;

| 24. | priporoča razvoj vzajemnih skladov po zgledu instrumenta za stabilizacijo dohodka, vzpostavljenega z reformo SKP leta 2013, ki pa sta ga v načrte za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020 vključili zgolj dve državi članici (Madžarska in Italija) in ena regija (Kastilja in Leon v Španiji), pri čemer je treba poskrbeti za pravično ravnovesje pri prerazporeditvi med regijami in panogami. Ti skladi bi pomenili zaščito pred velikim zmanjšanjem (več kot 30 %) bruto dobička kmetijskih gospodarstev glede na obdobje zadnjih treh ali petih let. Tako obsežnih izgub ne bi bilo mogoče kriti zgolj s preventivnim varčevanjem kmetov samih. Ravno tako jih ne bi bilo mogoče izravnati z zavarovanjem prometa, kot se uporablja v Združenih državah Amerike in ki zagotavlja zaščito pred znižanjem napovedanih dohodkov v času med setvijo in spravilom pridelka ter ki samo po sebi ne ščiti pred nizkimi cenami; |
| --- | --- |

24.

priporoča razvoj vzajemnih skladov po zgledu instrumenta za stabilizacijo dohodka, vzpostavljenega z reformo SKP leta 2013, ki pa sta ga v načrte za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020 vključili zgolj dve državi članici (Madžarska in Italija) in ena regija (Kastilja in Leon v Španiji), pri čemer je treba poskrbeti za pravično ravnovesje pri prerazporeditvi med regijami in panogami. Ti skladi bi pomenili zaščito pred velikim zmanjšanjem (več kot 30 %) bruto dobička kmetijskih gospodarstev glede na obdobje zadnjih treh ali petih let. Tako obsežnih izgub ne bi bilo mogoče kriti zgolj s preventivnim varčevanjem kmetov samih. Ravno tako jih ne bi bilo mogoče izravnati z zavarovanjem prometa, kot se uporablja v Združenih državah Amerike in ki zagotavlja zaščito pred znižanjem napovedanih dohodkov v času med setvijo in spravilom pridelka ter ki samo po sebi ne ščiti pred nizkimi cenami;

| 25. | poziva k izvajanju skladov za stabilizacijo dohodka na sektorski ravni, da bi tako spodbudili povezovanje različnih panog kmetijstva ter na nacionalni ali celo nadnacionalni ravni razširili prakso porazdelitve tveganj in znižali stroške. V vsaki državi članici bi tako imeli sklad za poljščine, sklad za mleko, sklad za sadje in zelenjavo itd.; |
| --- | --- |

25.

poziva k izvajanju skladov za stabilizacijo dohodka na sektorski ravni, da bi tako spodbudili povezovanje različnih panog kmetijstva ter na nacionalni ali celo nadnacionalni ravni razširili prakso porazdelitve tveganj in znižali stroške. V vsaki državi članici bi tako imeli sklad za poljščine, sklad za mleko, sklad za sadje in zelenjavo itd.;

| 26. | priporoča državam članicam, da take sklade za stabilizacijo dohodka najprej preizkusijo, preden jih uvedejo v večjem obsegu, saj je treba upoštevati praktične težave pri izvajanju in delovanju takšnih skladov (zbiranje računovodskih podatkov o kmetijskih gospodarstvih, potrebe po pozavarovanju itd.); |
| --- | --- |

26.

priporoča državam članicam, da take sklade za stabilizacijo dohodka najprej preizkusijo, preden jih uvedejo v večjem obsegu, saj je treba upoštevati praktične težave pri izvajanju in delovanju takšnih skladov (zbiranje računovodskih podatkov o kmetijskih gospodarstvih, potrebe po pozavarovanju itd.);

| 27. | poudarja, da se vse tri doslej navedene vrste instrumentov za obvladovanje tveganj, tj. previdnostno varčevanje, zavarovanje in sklad za stabilizacijo dohodka, medsebojno dopolnjujejo in da bi jih bilo treba, če je to mogoče, tudi izvajati skupaj in s tem oblikovati močno in povezano varnostno mrežo, ki bo ščitila pred nestanovitnostjo cen in pripomogla k temu, da bodo krize, ki prizadenejo kmete, manj pogoste in manj intenzivne; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se vse tri doslej navedene vrste instrumentov za obvladovanje tveganj, tj. previdnostno varčevanje, zavarovanje in sklad za stabilizacijo dohodka, medsebojno dopolnjujejo in da bi jih bilo treba, če je to mogoče, tudi izvajati skupaj in s tem oblikovati močno in povezano varnostno mrežo, ki bo ščitila pred nestanovitnostjo cen in pripomogla k temu, da bodo krize, ki prizadenejo kmete, manj pogoste in manj intenzivne;

| 28. | meni, da bi morala biti stopnja neposrednih plačil usklajena v vseh državah članicah EU, da se bodo lahko proizvajalci na nestanovitnost cen odzvali pod primerljivimi pogoji; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi morala biti stopnja neposrednih plačil usklajena v vseh državah članicah EU, da se bodo lahko proizvajalci na nestanovitnost cen odzvali pod primerljivimi pogoji;

| 29. | je prepričan, da bi morala neposredna plačila tudi po letu 2020 ostati eden od instrumentov SKP, saj pomagajo podpirati in stabilizirati dohodke kmetij in izravnavati stroške izpolnjevanja visokih standardov EU; |
| --- | --- |

29.

je prepričan, da bi morala neposredna plačila tudi po letu 2020 ostati eden od instrumentov SKP, saj pomagajo podpirati in stabilizirati dohodke kmetij in izravnavati stroške izpolnjevanja visokih standardov EU;

| 30. | predlaga, da bi v primeru, če bo pri naslednji reformi SKP sprejeta odločitev, da se zmanjša obseg pomoči v prvem stebru in da se ta sredstva namenijo za obvladovanje tveganj, lahko kmetom dodelili t. i. bone v vrednosti določenega dela njihovih osnovnih plačil, ki bi jih po lastni izbiri lahko prostovoljno vložili v enega od teh instrumentov: preventivno varčevanje, zavarovanje ali vzajemni skladi. Ta sistem bi pripomogel k povečanju financiranja za instrumente za obvladovanje tveganj, kar pa ne bi vplivalo na stabilnost proračuna prvega stebra SKP (2); |
| --- | --- |

30.

predlaga, da bi v primeru, če bo pri naslednji reformi SKP sprejeta odločitev, da se zmanjša obseg pomoči v prvem stebru in da se ta sredstva namenijo za obvladovanje tveganj, lahko kmetom dodelili t. i. bone v vrednosti določenega dela njihovih osnovnih plačil, ki bi jih po lastni izbiri lahko prostovoljno vložili v enega od teh instrumentov: preventivno varčevanje, zavarovanje ali vzajemni skladi. Ta sistem bi pripomogel k povečanju financiranja za instrumente za obvladovanje tveganj, kar pa ne bi vplivalo na stabilnost proračuna prvega stebra SKP (2);

| 31. | poziva Evropsko komisijo, naj izvede podrobno študijo o različnih možnostih, ki so trenutno na voljo, za razširitev nabora instrumentov za obvladovanje tveganja, vključno s preventivnim varčevanjem, zavarovanjem in vzajemnimi skladi, katerih namen je stabilizacija dohodkov. V tej študiji bi bile pojasnjene posledice ter prednosti in omejitve vsakega od navedenih instrumentov ob upoštevanju različnih meril, vključevala pa bi tudi analizo različnih možnosti za financiranje strategije obvladovanja tveganj, med drugim tudi sistem bonov, predlagan v točki 30; |
| --- | --- |

31.

poziva Evropsko komisijo, naj izvede podrobno študijo o različnih možnostih, ki so trenutno na voljo, za razširitev nabora instrumentov za obvladovanje tveganja, vključno s preventivnim varčevanjem, zavarovanjem in vzajemnimi skladi, katerih namen je stabilizacija dohodkov. V tej študiji bi bile pojasnjene posledice ter prednosti in omejitve vsakega od navedenih instrumentov ob upoštevanju različnih meril, vključevala pa bi tudi analizo različnih možnosti za financiranje strategije obvladovanja tveganj, med drugim tudi sistem bonov, predlagan v točki 30;

| 32. | meni, da bi morali z javno politiko spodbujati povečevanje dodane vrednosti evropskih kmetijskih gospodarstev, hkrati pa izboljšati okoljsko trajnost kmetijskih praks, da bi bile manj izpostavljene nihanju svetovnih cen, ter kmetijstvo usmeriti v ekološko tranzicijo, ki je potrebna zaradi blažitve podnebnih sprememb, prilagajanja na njihove posledice in omejitve pritiska na ekosisteme; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi morali z javno politiko spodbujati povečevanje dodane vrednosti evropskih kmetijskih gospodarstev, hkrati pa izboljšati okoljsko trajnost kmetijskih praks, da bi bile manj izpostavljene nihanju svetovnih cen, ter kmetijstvo usmeriti v ekološko tranzicijo, ki je potrebna zaradi blažitve podnebnih sprememb, prilagajanja na njihove posledice in omejitve pritiska na ekosisteme;

| 33. | v zvezi s tem poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti kmetijskemu sektorju najbolj oddaljenih regij, za katerega so potrebna sredstva, ki so ustrezna, prilagojena in namenjena izrecno zanj, saj ima edinstvene in posebne značilnosti, priznane s PDEU; |
| --- | --- |

33.

v zvezi s tem poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti kmetijskemu sektorju najbolj oddaljenih regij, za katerega so potrebna sredstva, ki so ustrezna, prilagojena in namenjena izrecno zanj, saj ima edinstvene in posebne značilnosti, priznane s PDEU;

| 34. | se zaveda, da je evropsko kmetijstvo zelo raznoliko: večina kmetijskih gospodarstev prodaja svoje proizvode na skupnem trgu, nekatera pa del svoje proizvodnje neposredno ali posredno izvažajo v tretje države; |
| --- | --- |

34.

se zaveda, da je evropsko kmetijstvo zelo raznoliko: večina kmetijskih gospodarstev prodaja svoje proizvode na skupnem trgu, nekatera pa del svoje proizvodnje neposredno ali posredno izvažajo v tretje države;

| 35. | meni, da bi bilo treba to raznolikost ohraniti, saj prodaja dela kmetijske proizvodnje v tretjih državah prispeva k ravnovesju ponudbe in povpraševanja na trgu Skupnosti, Evropska unija kot vodilna izvoznica kmetijsko-živilskih proizvodov pa mora znati izkoristiti povpraševanje po večjih količinah bolj kakovostne hrane na svetovni ravni; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi bilo treba to raznolikost ohraniti, saj prodaja dela kmetijske proizvodnje v tretjih državah prispeva k ravnovesju ponudbe in povpraševanja na trgu Skupnosti, Evropska unija kot vodilna izvoznica kmetijsko-živilskih proizvodov pa mora znati izkoristiti povpraševanje po večjih količinah bolj kakovostne hrane na svetovni ravni;

| 36. | meni, da obstajata dve glavni možnosti za izboljšanje dodane vrednosti kmetijskih gospodarstev: (i) povečanje kmetijske produktivnosti, ki v nekaterih sektorjih kaže skrb zbujajoče znake upadanja, z bolj trajnostno in intenzivno kmetijsko pridelavo, kar pomeni večjo proizvodnjo z manj surovinami oziroma omejitev kupljenih obratnih sredstev ter s tem večjo neodvisnost kmetijskih gospodarstev, kar je mogoče doseči z vzpostavitvijo inovativnih in odpornejših sistemov proizvodnje, ki temeljijo na preciznem kmetovanju, poenostavljeni obdelavi tal, kolobarjenju in diverzifikaciji posevkov, boljšem izkoriščanju travinja in drugih praksah, ali (ii) spodbujanje razvoja regionalno prilagojenih prehranskih sistemov, ki zadovoljujejo vedno večje povpraševanje evropskih potrošnikov in deloma odpravljajo posledice nestanovitnosti svetovnih trgov kmetijskih surovin, to pa vključuje vzpostavitev lokalnih dobavnih verig (šolske menze, gostinstvo, neposredna prodaja) in nišnih trgov ter kakovostne proizvode z večjim poudarkom na načinih proizvodnje, ki so bolj okolju prijazne (ekološko kmetovanje in drugi pristopi); |
| --- | --- |

36.

meni, da obstajata dve glavni možnosti za izboljšanje dodane vrednosti kmetijskih gospodarstev: (i) povečanje kmetijske produktivnosti, ki v nekaterih sektorjih kaže skrb zbujajoče znake upadanja, z bolj trajnostno in intenzivno kmetijsko pridelavo, kar pomeni večjo proizvodnjo z manj surovinami oziroma omejitev kupljenih obratnih sredstev ter s tem večjo neodvisnost kmetijskih gospodarstev, kar je mogoče doseči z vzpostavitvijo inovativnih in odpornejših sistemov proizvodnje, ki temeljijo na preciznem kmetovanju, poenostavljeni obdelavi tal, kolobarjenju in diverzifikaciji posevkov, boljšem izkoriščanju travinja in drugih praksah, ali (ii) spodbujanje razvoja regionalno prilagojenih prehranskih sistemov, ki zadovoljujejo vedno večje povpraševanje evropskih potrošnikov in deloma odpravljajo posledice nestanovitnosti svetovnih trgov kmetijskih surovin, to pa vključuje vzpostavitev lokalnih dobavnih verig (šolske menze, gostinstvo, neposredna prodaja) in nišnih trgov ter kakovostne proizvode z večjim poudarkom na načinih proizvodnje, ki so bolj okolju prijazne (ekološko kmetovanje in drugi pristopi);

| 37. | priporoča, naj SKP in nacionalne politike spodbujajo kmete, naj ti dve možnosti preučijo v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. |
| --- | --- |

37.

priporoča, naj SKP in nacionalne politike spodbujajo kmete, naj ti dve možnosti preučijo v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi.

V Bruslju, 7. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  V skladu s tipologijo avtorjev J. Cordierja in J.-C. Debarja v delu Gestion des risques agricoles: la voie nord-américaine. Quels enseignements pour l’Union européenne? (Obvladovanje tveganj v kmetijstvu na severnoameriški način – spoznanja za Evropsko unijo), Cahiers no 12, Club Déméter, 2004. V drugi literaturi, vključno z nedavnim poročilom za Evropski parlament, je predlagana drugačna tipologija (glej opombo 2).

1

Gestion des risques agricoles: la voie nord-américaine. Quels enseignements pour l’Union européenne?

o

(2)  Ta predlog izhaja iz poročila Isabel Bardaji et al., Research for Agri Committee – State of play of risk management tools implemented by Member States during the period 2014-2020: national and European frameworks, Generalni direktorat za notranje politike, Evropski parlament, 2016; predlagamo, da se še razširi, tako da bo vključeval tudi preventivno varčevanje.

2

et al., Research for Agri Committee – State of play of risk management tools implemented by Member States during the period 2014-2020: national and European frameworks,

---

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/41

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Revizija direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah

(2017/C 185/07)

| Poročevalec: | Jácint HORVÁTH (HU/PES), član mestnega sveta, Nagykanizsa |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev glede na spreminjajoče se tržne razmere
  COM(2016) 287 final |

Poročevalec:

Jácint HORVÁTH (HU/PES), član mestnega sveta, Nagykanizsa

Referenčni dokument:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev glede na spreminjajoče se tržne razmere

COM(2016) 287 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | Direktiva državam članicam ne preprečuje sprejemanja ukrepov proti avdiovizualnim medijskim storitvam iz tretjih držav, ki se izvajajo na njihovem ozemlju. Za te storitve načelo države izvora dejansko ne velja. Predvsem pa ta direktiva ne izključuje možnosti, da se naloži obveznost registracije avdiovizualnih medijskih storitev iz tretjih držav, niti možnosti, da se zanje uvedejo sankcije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Direktiva državam članicam ne preprečuje sprejemanja ukrepov proti avdiovizualnim medijskim storitvam iz tretjih držav, ki se izvajajo na njihovem ozemlju. Za te storitve načelo države izvora dejansko ne velja. Predvsem pa ta direktiva ne izključuje možnosti, da se naloži obveznost registracije avdiovizualnih medijskih storitev iz tretjih držav, niti možnosti, da se zanje uvedejo sankcije.

Obrazložitev

Avdiovizualne medijske storitve, katerih izvor je zunaj Evropske unije, lahko močno ogrozijo medijske sisteme in posebej javno sfero v nekaterih državah članicah. Načelo države izvora se za te storitve ne uporablja. Takšna natančnost pri tovrstnih pravnih instrumentih ni potrebna, je pa zaradi enotnega tolmačenja direktive koristno v uvodnih določbah omeniti, da lahko države članice svobodno sprejemajo ukrepe proti takšnim storitvam.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Da bi se lahko gledalci, vključno s starši in mladoletniki, utemeljeno odločali o vsebini, ki jo želijo gledati, bi morali ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev zagotoviti dovolj informacij o vsebini, ki bi lahko ogrozila telesni, duševni in moralni razvoj mladoletnikov. To bi se lahko na primer izvedlo s sistemom deskriptorjev vsebine, ki bi opisovali naravo vsebine. Deskriptorji vsebine bi se lahko zagotovili na podlagi pisnih, grafičnih ali zvočnih sredstev. | Da bi se lahko gledalci, vključno s starši in mladoletniki, utemeljeno odločali o vsebini, ki jo želijo gledati, bi morali ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev zagotoviti dovolj informacij o vsebini, ki bi lahko ogrozila telesni, duševni in moralni razvoj mladoletnikov. To bi se lahko na primer izvedlo s sistemom deskriptorjev vsebine, ki bi opisovali naravo vsebine. Deskriptorji vsebine bi se lahko zagotovili na podlagi pisnih, grafičnih
  in/
  ali zvočnih sredstev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Da bi se lahko gledalci, vključno s starši in mladoletniki, utemeljeno odločali o vsebini, ki jo želijo gledati, bi morali ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev zagotoviti dovolj informacij o vsebini, ki bi lahko ogrozila telesni, duševni in moralni razvoj mladoletnikov. To bi se lahko na primer izvedlo s sistemom deskriptorjev vsebine, ki bi opisovali naravo vsebine. Deskriptorji vsebine bi se lahko zagotovili na podlagi pisnih, grafičnih ali zvočnih sredstev.

Da bi se lahko gledalci, vključno s starši in mladoletniki, utemeljeno odločali o vsebini, ki jo želijo gledati, bi morali ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev zagotoviti dovolj informacij o vsebini, ki bi lahko ogrozila telesni, duševni in moralni razvoj mladoletnikov. To bi se lahko na primer izvedlo s sistemom deskriptorjev vsebine, ki bi opisovali naravo vsebine. Deskriptorji vsebine bi se lahko zagotovili na podlagi pisnih, grafičnih
  in/
  ali zvočnih sredstev.

Obrazložitev

Bolj ko bodo sredstva za opisovanje določene vsebine, ki jih bo ponudnik avdiovizualnih medijskih storitev uporabljal, različna, bolj bo ta vsebina vidna in lažje opazna, in bolj gotovo bo ponudnik dosegel svoj cilj.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 17

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Za pravilo, da se izdelku ne sme pripisati neutemeljenega pomena, se je izkazalo, da ga je težko uporabiti v praksi. Omejuje tudi uvajanje promocijskega prikazovanja izdelkov, ki že po opredelitvi zajema določeno raven pomembne izpostavljenosti, da lahko ustvarja vrednost. Zahteve za programe s promocijskim prikazovanjem izdelkov bi se torej morale osredotočiti na jasno obveščanje gledalcev o obstoju promocijskega prikazovanja izdelkov in na zagotavljanje, da se ne posega v uredniško neodvisnost ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev. | Za pravilo, da se izdelku ne sme pripisati neutemeljenega pomena, se je izkazalo, da ga je težko uporabiti v praksi. Omejuje tudi uvajanje promocijskega prikazovanja izdelkov, ki že po opredelitvi zajema določeno raven pomembne izpostavljenosti, da lahko ustvarja vrednost. Zahteve za programe s promocijskim prikazovanjem izdelkov bi se torej morale osredotočiti na jasno
  in lahko dostopno
  obveščanje gledalcev o obstoju promocijskega prikazovanja izdelkov in na zagotavljanje, da se ne posega v uredniško neodvisnost ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Za pravilo, da se izdelku ne sme pripisati neutemeljenega pomena, se je izkazalo, da ga je težko uporabiti v praksi. Omejuje tudi uvajanje promocijskega prikazovanja izdelkov, ki že po opredelitvi zajema določeno raven pomembne izpostavljenosti, da lahko ustvarja vrednost. Zahteve za programe s promocijskim prikazovanjem izdelkov bi se torej morale osredotočiti na jasno obveščanje gledalcev o obstoju promocijskega prikazovanja izdelkov in na zagotavljanje, da se ne posega v uredniško neodvisnost ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev.

Za pravilo, da se izdelku ne sme pripisati neutemeljenega pomena, se je izkazalo, da ga je težko uporabiti v praksi. Omejuje tudi uvajanje promocijskega prikazovanja izdelkov, ki že po opredelitvi zajema določeno raven pomembne izpostavljenosti, da lahko ustvarja vrednost. Zahteve za programe s promocijskim prikazovanjem izdelkov bi se torej morale osredotočiti na jasno
  in lahko dostopno
  obveščanje gledalcev o obstoju promocijskega prikazovanja izdelkov in na zagotavljanje, da se ne posega v uredniško neodvisnost ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev.

Obrazložitev

Za Evropski odbor regij je pomembno, da ne le vsebina, temveč tudi dostopnost informacij omogoča jasno prepoznati, ali program vsebuje promocijsko prikazovanje izdelkov.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 30

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | Na področju spletnih vsebin Evropska unija že od druge polovice devetdesetih let pripisuje pomembno vlogo nepravnim instrumentom (glej zlasti priporočilo Sveta z dne 24. septembra 1998 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev). Ti instrumenti, zlasti storitve odprtih telefonskih številk, sistemi za preverjanje starosti, razvrščanje vsebin ter sistemi starševskega nadzora, so prav tako učinkoviti pri predpisih glede vsebin, ki se objavljajo na platformah za izmenjavo videov. Storitve odprtih telefonskih številk so pomembno in razširjeno sredstvo za zaščito mladoletnikov, njihovo poslanstvo je omogočiti vložitev tožbe na enostaven in uporabniku dostopen način, ter skrbeti, da so o kršitvah obveščeni pristojni organi. Sistemi za preverjanje starosti nudijo ustrezno raven zaščite, zlasti kadar se starost uporabnika preverja s pomočjo podatkov iz osebnega dokumenta, ki ga lahko ima izključno odrasel uporabnik, zanesljivega potrdila tretje osebe ali biometričnih podatkov. Razvrščanje vsebin, kadar to počno sami uporabniki (starši) ali organi za potrjevanje, ki temelji na različnih merilih – nasilje, seks, igre na srečo, vulgaren jezik itd. – omogoča razvrščanje razpoložljive vsebine na platformah za izmenjavo videov v različne kategorije, ki so osnova za omejitev dostopa do teh vsebin. Sistemi starševskega nadzora omogočajo staršem, da svojim mladoletnim otrokom omejijo dostop do interneta s pomočjo seznama vsebin, ki so prilagojene mladoletnikom, ali s filtriranjem vsebin, ki so škodljive za otroke. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Na področju spletnih vsebin Evropska unija že od druge polovice devetdesetih let pripisuje pomembno vlogo nepravnim instrumentom (glej zlasti priporočilo Sveta z dne 24. septembra 1998 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev). Ti instrumenti, zlasti storitve odprtih telefonskih številk, sistemi za preverjanje starosti, razvrščanje vsebin ter sistemi starševskega nadzora, so prav tako učinkoviti pri predpisih glede vsebin, ki se objavljajo na platformah za izmenjavo videov. Storitve odprtih telefonskih številk so pomembno in razširjeno sredstvo za zaščito mladoletnikov, njihovo poslanstvo je omogočiti vložitev tožbe na enostaven in uporabniku dostopen način, ter skrbeti, da so o kršitvah obveščeni pristojni organi. Sistemi za preverjanje starosti nudijo ustrezno raven zaščite, zlasti kadar se starost uporabnika preverja s pomočjo podatkov iz osebnega dokumenta, ki ga lahko ima izključno odrasel uporabnik, zanesljivega potrdila tretje osebe ali biometričnih podatkov. Razvrščanje vsebin, kadar to počno sami uporabniki (starši) ali organi za potrjevanje, ki temelji na različnih merilih – nasilje, seks, igre na srečo, vulgaren jezik itd. – omogoča razvrščanje razpoložljive vsebine na platformah za izmenjavo videov v različne kategorije, ki so osnova za omejitev dostopa do teh vsebin. Sistemi starševskega nadzora omogočajo staršem, da svojim mladoletnim otrokom omejijo dostop do interneta s pomočjo seznama vsebin, ki so prilagojene mladoletnikom, ali s filtriranjem vsebin, ki so škodljive za otroke.

Obrazložitev

Novi člen direktive 28a od ponudnikov platform za izmenjavo videov zahteva, da sprejmejo ustrezne ukrepe za zaščito mladoletnikov, in prepoveduje vsebine, ki napeljujejo k sovraštvu. Med ustrezne ukrepe sodijo storitve odprtih telefonskih številk, sistemi za preverjanje starosti, razvrščanje vsebin ter sistemi starševskega nadzora. Zaradi hitrega tehnološkega razvoja je vsebino teh ukrepov v predpisih težko natančno opredeliti. Kljub temu pa bi bilo zaradi enotnega tolmačenja direktive med ponudniki storitev in pristojnimi regulativnimi organi koristno, če bi v uvodnih določbah direktive v nekaj stavkih pojasnili različne ukrepe.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 38

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Ta direktiva ne posega v možnost držav članic, da predpišejo obveznosti za zagotavljanje odkrivljivosti in dostopnosti vsebine, ki je v splošnem interesu, v okviru opredeljenih ciljev glede splošnih interesov, na primer pluralnost medijev, svoboda izražanja in kulturna raznolikost. Take obveznosti bi se morale predpisati samo takrat, kadar so potrebne, da se izpolnijo cilji glede splošnih interesov, ki so jih države članice jasno opredelile v skladu s pravom Unije. S tem v zvezi bi morale države članice zlasti preučiti potrebo po regulativnem ukrepanju v zvezi z rezultati tržnih sil. Kadar se države članice odločijo, da bodo predpisale pravila o odkrivljivosti, bi morale naložiti samo sorazmerne obveznosti za podjetja v interesu legitimnih vidikov javnega reda. | Ta direktiva ne posega v možnost držav članic, da predpišejo obveznosti za zagotavljanje odkrivljivosti in dostopnosti vsebine, ki je v splošnem interesu, v okviru opredeljenih ciljev glede splošnih interesov, na primer pluralnost medijev, svoboda izražanja in kulturna raznolikost. Take obveznosti bi se morale predpisati samo takrat, kadar so potrebne, da se izpolnijo cilji glede splošnih interesov, ki so jih države članice jasno opredelile v skladu s pravom Unije. S tem v zvezi bi morale države članice zlasti preučiti potrebo po regulativnem ukrepanju v zvezi z rezultati tržnih sil
  , nepreglednostjo lastništva medijev, koncentracijo medijev in navzkrižjem interesov
  . Kadar se države članice odločijo, da bodo predpisale pravila o odkrivljivosti, bi morale naložiti samo sorazmerne obveznosti za podjetja v interesu legitimnih vidikov javnega reda. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Ta direktiva ne posega v možnost držav članic, da predpišejo obveznosti za zagotavljanje odkrivljivosti in dostopnosti vsebine, ki je v splošnem interesu, v okviru opredeljenih ciljev glede splošnih interesov, na primer pluralnost medijev, svoboda izražanja in kulturna raznolikost. Take obveznosti bi se morale predpisati samo takrat, kadar so potrebne, da se izpolnijo cilji glede splošnih interesov, ki so jih države članice jasno opredelile v skladu s pravom Unije. S tem v zvezi bi morale države članice zlasti preučiti potrebo po regulativnem ukrepanju v zvezi z rezultati tržnih sil. Kadar se države članice odločijo, da bodo predpisale pravila o odkrivljivosti, bi morale naložiti samo sorazmerne obveznosti za podjetja v interesu legitimnih vidikov javnega reda.

Ta direktiva ne posega v možnost držav članic, da predpišejo obveznosti za zagotavljanje odkrivljivosti in dostopnosti vsebine, ki je v splošnem interesu, v okviru opredeljenih ciljev glede splošnih interesov, na primer pluralnost medijev, svoboda izražanja in kulturna raznolikost. Take obveznosti bi se morale predpisati samo takrat, kadar so potrebne, da se izpolnijo cilji glede splošnih interesov, ki so jih države članice jasno opredelile v skladu s pravom Unije. S tem v zvezi bi morale države članice zlasti preučiti potrebo po regulativnem ukrepanju v zvezi z rezultati tržnih sil
  , nepreglednostjo lastništva medijev, koncentracijo medijev in navzkrižjem interesov
  . Kadar se države članice odločijo, da bodo predpisale pravila o odkrivljivosti, bi morale naložiti samo sorazmerne obveznosti za podjetja v interesu legitimnih vidikov javnega reda.

Predlog spremembe 6

Člen 1(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| 5.   člen 4 se spremeni: | 5.   člen 4 se spremeni: |
| [...] | [...] |
| (d) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

5.   člen 4 se spremeni:

5.   člen 4 se spremeni:

[...]

[...]

(d)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

| (d) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(d)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Države članice spodbujajo sourejanje in samourejanje na podlagi pravil ravnanja, sprejetih na nacionalni ravni na področjih, ki jih usklajuje ta direktiva, v obsegu, ki ga dopuščajo njihovi pravni sistemi. Ta pravila so takšna, da jih glavne zainteresirane strani v zadevnih državah članicah na splošno sprejemajo. Pravila ravnanja jasno in nedvoumno opredeljujejo svoje cilje. Zagotavljajo redno, pregledno in neodvisno spremljanje ter ocenjevanje doseganja opredeljenih ciljev. Zagotavljajo učinkovito izvrševanje, vključno z učinkovitimi in sorazmernimi sankcijami, kadar je to ustrezno.

„7.   Države članice spodbujajo sourejanje in samourejanje na podlagi pravil ravnanja, sprejetih na nacionalni ravni na področjih, ki jih usklajuje ta direktiva, v obsegu, ki ga dopuščajo njihovi pravni sistemi. Ta pravila so takšna, da jih glavne zainteresirane strani v zadevnih državah članicah na splošno sprejemajo. Pravila ravnanja jasno in nedvoumno opredeljujejo svoje cilje. Zagotavljajo redno, pregledno in neodvisno spremljanje ter ocenjevanje doseganja opredeljenih ciljev. Zagotavljajo učinkovito izvrševanje, vključno z učinkovitimi in sorazmernimi sankcijami, kadar je to ustrezno.

Osnutke pravil ravnanja Unije iz člena 6a(3), člena 9(2) in člena 9(4) ter spremembe ali razširitve obstoječih pravil ravnanja Unije Komisiji predložijo podpisniki teh pravil.

Osnutke pravil ravnanja Unije iz člena 6a(3), člena 9(2) in člena 9(4) ter spremembe ali razširitve obstoječih pravil ravnanja Unije Komisiji predložijo podpisniki teh pravil.

Komisija
  lahko
  od skupine ERGA zahteva, da zagotovi mnenje o osnutkih, spremembah ali razširitvah navedenih pravil. Komisija
  lahko
  objavi ta pravila
  kot ustrezna
  .“;

Komisija od skupine ERGA zahteva, da zagotovi mnenje o osnutkih, spremembah ali razširitvah navedenih pravil. Komisija ta pravila
  objavi
  .“

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 7

Člen 1(7)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | členu 5 se doda naslednja točka (e):










  „(e) | istovetnost dejanskih lastnikov podjetij, ki nudijo medijske storitve, v skladu z odstavkom 6 člena 3 Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma.“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

členu 5 se doda naslednja točka (e):

„(e)

istovetnost dejanskih lastnikov podjetij, ki nudijo medijske storitve, v skladu z odstavkom 6 člena 3 Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma.“

Obrazložitev

Pri izvajanju direktive je ključnega pomena razpolaganje s podatki o tistih fizičnih ali pravnih osebah, ki odločilno vplivajo na delovanje dobave storitev in na odločitve ponudnika storitev, tako zaradi njihove lastninske ali volilne pravice, kot zaradi drugih pravic, ki jih imajo v skladu s sporazumom. Predlog spremembe, katere cilj je ugotavljati istovetnost teh oseb in ustanov, se sklicuje na Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma. Preglednost lastnine ponudnikov medijev je prav tako nujen pogoj za medijsko svobodo.

Predlog spremembe 8

Člen 1(10)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| 10.
     
  člen 7 se črta; | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

10.
     
  člen 7 se črta;

Obrazložitev

Člen 7 direktive se črta, saj predlagani evropski akt o dostopnosti že opredeljuje strožje skupne zahteve za ponudnike medijskih storitev. Vendar pa evropski zakonodajni akt o dostopnosti, na katerega se sklicujemo, še ni bil sprejet, zato ni zaželeno, da bi se znašli v položaju, ko v direktivi ne bi bilo več sklicevanja na dostopnost, medtem ko novi evropski akt o dostopnosti še ni bil sprejet (ali prenesen na raven držav članic). Evropski odbor regij ne odobrava črtanja člena 7, dokler predlog evropskega zakonodajnega akta o dostopnosti ne bo prenesen v zakonodajo sleherne države članice.

Predlog spremembe 9

Člen 1(11)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| 11.   člen 9 se spremeni: | 11.   člen 9 se spremeni: |
| (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

11.   člen 9 se spremeni:

11.   člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

| (a) | odstavek 
  1(e) se nadomesti z naslednjim: „avdiovizualna komercialna sporočila za alkoholne pijače niso izrecno namenjena mladoletnikom, se izogibajo vplivanju nanje, in ne spodbujajo čezmernega uživanja takšnih pijač“; |
| --- | --- |

(a)

odstavek 
  1(e) se nadomesti z naslednjim: „avdiovizualna komercialna sporočila za alkoholne pijače niso izrecno namenjena mladoletnikom, se izogibajo vplivanju nanje, in ne spodbujajo čezmernega uživanja takšnih pijač“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

| | „2.   Države članice in Komisija spodbujajo oblikovanje pravil ravnanja za samourejanje in sourejanje v zvezi z neprimernimi avdiovizualnimi komercialnimi sporočili, ki spremljajo programe s pomembnim deležem otroškega občinstva ali so njihov del, o hrani in pijači, ki vsebuje hranila in snovi s prehranskim ali fiziološkim učinkom, katerih prekomerno uživanje v celotni prehrani ni priporočljivo, kot so zlasti maščobe, transmaščobne kisline, sol ali natrij in sladkorji. |
| --- | --- |

„2.   Države članice in Komisija spodbujajo oblikovanje pravil ravnanja za samourejanje in sourejanje v zvezi z neprimernimi avdiovizualnimi komercialnimi sporočili, ki spremljajo programe s pomembnim deležem otroškega občinstva ali so njihov del, o hrani in pijači, ki vsebuje hranila in snovi s prehranskim ali fiziološkim učinkom, katerih prekomerno uživanje v celotni prehrani ni priporočljivo, kot so zlasti maščobe, transmaščobne kisline, sol ali natrij in sladkorji.

| | „2.   Države članice in Komisija spodbujajo oblikovanje pravil ravnanja za samourejanje in sourejanje v zvezi z neprimernimi avdiovizualnimi komercialnimi sporočili, ki spremljajo programe s pomembnim deležem otroškega občinstva, so njihov del
  ali pa so na sporedu tik pred ali za njimi
  , o hrani in pijači, ki vsebuje hranila in snovi s prehranskim ali fiziološkim učinkom, katerih prekomerno uživanje v celotni prehrani ni priporočljivo, kot so zlasti maščobe, transmaščobne kisline, sol ali natrij in sladkorji. |
| --- | --- |

„2.   Države članice in Komisija spodbujajo oblikovanje pravil ravnanja za samourejanje in sourejanje v zvezi z neprimernimi avdiovizualnimi komercialnimi sporočili, ki spremljajo programe s pomembnim deležem otroškega občinstva, so njihov del
  ali pa so na sporedu tik pred ali za njimi
  , o hrani in pijači, ki vsebuje hranila in snovi s prehranskim ali fiziološkim učinkom, katerih prekomerno uživanje v celotni prehrani ni priporočljivo, kot so zlasti maščobe, transmaščobne kisline, sol ali natrij in sladkorji.

| | Ta pravila ravnanja bi bilo treba uporabljati za učinkovito zmanjševanje izpostavljenosti mladoletnikov avdiovizualnim komercialnim sporočilom o hrani in pijači, ki imata visoko vsebnost soli, sladkorja ali maščob ali ki drugače ne ustrezata nacionalnim ali mednarodnim prehranskim smernicam. Ta pravila bi morala zagotoviti, da avdiovizualna komercialna sporočila ne smejo poudarjati pozitivnih lastnosti prehranskih vidikov take hrane in pijače. |
| --- | --- |

Ta pravila ravnanja bi bilo treba uporabljati za učinkovito zmanjševanje izpostavljenosti mladoletnikov avdiovizualnim komercialnim sporočilom o hrani in pijači, ki imata visoko vsebnost soli, sladkorja ali maščob ali ki drugače ne ustrezata nacionalnim ali mednarodnim prehranskim smernicam. Ta pravila bi morala zagotoviti, da avdiovizualna komercialna sporočila ne smejo poudarjati pozitivnih lastnosti prehranskih vidikov take hrane in pijače.

| | Ta pravila ravnanja bi bilo treba uporabljati za učinkovito zmanjševanje izpostavljenosti mladoletnikov avdiovizualnim komercialnim sporočilom o hrani in pijači, ki imata visoko vsebnost soli, sladkorja ali maščob ali ki drugače ne ustrezata nacionalnim ali mednarodnim prehranskim smernicam. Ta pravila bi morala zagotoviti, da avdiovizualna komercialna sporočila ne smejo poudarjati pozitivnih lastnosti prehranskih vidikov take hrane in pijače. |
| --- | --- |

Ta pravila ravnanja bi bilo treba uporabljati za učinkovito zmanjševanje izpostavljenosti mladoletnikov avdiovizualnim komercialnim sporočilom o hrani in pijači, ki imata visoko vsebnost soli, sladkorja ali maščob ali ki drugače ne ustrezata nacionalnim ali mednarodnim prehranskim smernicam. Ta pravila bi morala zagotoviti, da avdiovizualna komercialna sporočila ne smejo poudarjati pozitivnih lastnosti prehranskih vidikov take hrane in pijače.

| | Komisija in skupina ERGA spodbujata izmenjavo dobrih praks o sistemih samourejanja in sourejanja iz celotne Unije. Kadar je to ustrezno, Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije.“; |
| --- | --- |

Komisija in skupina ERGA spodbujata izmenjavo dobrih praks o sistemih samourejanja in sourejanja iz celotne Unije. Kadar je to ustrezno, Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije.“;

| | Komisija in skupina ERGA spodbujata izmenjavo dobrih praks o sistemih samourejanja in sourejanja iz celotne Unije. Kadar je to ustrezno, Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije.“; |
| --- | --- |

Komisija in skupina ERGA spodbujata izmenjavo dobrih praks o sistemih samourejanja in sourejanja iz celotne Unije. Kadar je to ustrezno, Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije.“;

| (b) | vstavita se naslednja odstavka 3 in 4: |
| --- | --- |

(b)

vstavita se naslednja odstavka 3 in 4:

| (c) | vstavita se naslednja odstavka 3 in 4: |
| --- | --- |

(c)

vstavita se naslednja odstavka 3 in 4:

| | „3.   Države članice in Komisija spodbujajo oblikovanje pravil ravnanja na podlagi samourejanja in sourejanja v zvezi z neprimernimi avdiovizualnimi komercialnimi sporočili za alkoholne pijače. Ta pravila je treba uporabljati za učinkovito omejevanje izpostavljenosti mladoletnikov avdiovizualnim komercialnim sporočilom za alkoholne pijače. |
| --- | --- |

„3.   Države članice in Komisija spodbujajo oblikovanje pravil ravnanja na podlagi samourejanja in sourejanja v zvezi z neprimernimi avdiovizualnimi komercialnimi sporočili za alkoholne pijače. Ta pravila je treba uporabljati za učinkovito omejevanje izpostavljenosti mladoletnikov avdiovizualnim komercialnim sporočilom za alkoholne pijače.

| | „3.   Države članice in Komisija spodbujajo oblikovanje pravil ravnanja na podlagi samourejanja in sourejanja v zvezi z neprimernimi avdiovizualnimi komercialnimi sporočili za alkoholne pijače. Ta pravila je treba uporabljati za učinkovito omejevanje izpostavljenosti mladoletnikov avdiovizualnim komercialnim sporočilom za alkoholne pijače. |
| --- | --- |

„3.   Države članice in Komisija spodbujajo oblikovanje pravil ravnanja na podlagi samourejanja in sourejanja v zvezi z neprimernimi avdiovizualnimi komercialnimi sporočili za alkoholne pijače. Ta pravila je treba uporabljati za učinkovito omejevanje izpostavljenosti mladoletnikov avdiovizualnim komercialnim sporočilom za alkoholne pijače.

| | 4.   Komisija in skupina ERGA spodbujata izmenjavo dobrih praks o sistemih samourejanja in sourejanja iz celotne Unije. Kadar se šteje za ustrezno, Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije.“; |
| --- | --- |

4.   Komisija in skupina ERGA spodbujata izmenjavo dobrih praks o sistemih samourejanja in sourejanja iz celotne Unije. Kadar se šteje za ustrezno, Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije.“;

| | 4.   Komisija in skupina ERGA spodbujata izmenjavo dobrih praks o sistemih samourejanja in sourejanja iz celotne Unije. Kadar se šteje za ustrezno, Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije.“; |
| --- | --- |

4.   Komisija in skupina ERGA spodbujata izmenjavo dobrih praks o sistemih samourejanja in sourejanja iz celotne Unije. Kadar se šteje za ustrezno, Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije.“;

Obrazložitev

Razširitev obsega zaščite mladoletnikov.

Predlog spremembe 10

Člen 1(15)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| 15.   člen 13 se nadomesti z naslednjim: | 15.   člen 13 se nadomesti z naslednjim: |
| „Člen 13 | „Člen 13 |
| 1.   Države članice zagotovijo, da ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo pod njihovo pristojnostjo namenijo
  evropskih delom vsaj 20-odstotni delež v svojih katalogih
  in jim pripišejo ustrezen pomen. | 1.   Države članice zagotovijo, da ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo pod njihovo pristojnostjo v svojih katalogih namenijo evropskih delom vsaj 20-odstotni delež
  celotnega časa predvajanja programov, ki jih nudijo,
  in jim pripišejo ustrezen pomen
  , tako da jih pravilno umestijo in da se jih v katalogih zlahka najde
  . |
| [...] | [...] |
| 5.   Države članice opustijo zahteve iz odstavkov 1 in 2 za ponudnike z majhnim prometom ali majhnim občinstvom ali če so ponudniki mala in mikropodjetja. Države članice lahko opustijo take zahteve v primerih, kadar bi bile težko izvedljive ali neupravičene zaradi narave ali področja avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo.“; | 5.   Države članice opustijo zahteve iz odstavkov 1 in 2
  za lokalne ali regionalne
  ponudnike,
  vključno z lokalnimi upravami, ki so lastnice avdiovizualnih medijev,
  z majhnim prometom ali majhnim občinstvom ali če so ponudniki mala in mikropodjetja. Države članice lahko opustijo take zahteve v primerih, kadar bi bile težko izvedljive ali neupravičene zaradi narave ali področja avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo.“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

15.   člen 13 se nadomesti z naslednjim:

15.   člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

„Člen 13

1.   Države članice zagotovijo, da ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo pod njihovo pristojnostjo namenijo
  evropskih delom vsaj 20-odstotni delež v svojih katalogih
  in jim pripišejo ustrezen pomen.

1.   Države članice zagotovijo, da ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo pod njihovo pristojnostjo v svojih katalogih namenijo evropskih delom vsaj 20-odstotni delež
  celotnega časa predvajanja programov, ki jih nudijo,
  in jim pripišejo ustrezen pomen
  , tako da jih pravilno umestijo in da se jih v katalogih zlahka najde
  .

[...]

[...]

5.   Države članice opustijo zahteve iz odstavkov 1 in 2 za ponudnike z majhnim prometom ali majhnim občinstvom ali če so ponudniki mala in mikropodjetja. Države članice lahko opustijo take zahteve v primerih, kadar bi bile težko izvedljive ali neupravičene zaradi narave ali področja avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo.“;

5.   Države članice opustijo zahteve iz odstavkov 1 in 2
  za lokalne ali regionalne
  ponudnike,
  vključno z lokalnimi upravami, ki so lastnice avdiovizualnih medijev,
  z majhnim prometom ali majhnim občinstvom ali če so ponudniki mala in mikropodjetja. Države članice lahko opustijo take zahteve v primerih, kadar bi bile težko izvedljive ali neupravičene zaradi narave ali področja avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo.“;

Obrazložitev

Z dodanim besedilom v odstavku 1 se ta določba pojasni.

V zvezi z dodanim besedilom v odstavku 5 je treba pripomniti, da v določenih državah članicah lokalne televizije, na primer, niso mala in mikropodjetja, ker so v lasti lokalnih uprav. Te pa lahko štejejo kot srednja ali velika podjetja, zato bi jih bilo treba ločiti od drugih elementov tega seznama.

Predlog spremembe 11

Člen 1(16)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| 16.   v členu 20 se prvi stavek odstavka 2 nadomesti z naslednjim:
  v členu 20 se prvi stavek odstavka 2 nadomesti z naslednjim: | |
| „Prenašanje televizijskih filmov (iz česar so izvzete nadaljevanke, nanizanke in dokumentarci), kinematografskih del in poročil lahko televizijsko oglaševanje in/ali televizijska prodaja prekine enkrat v rednem časovnem intervalu, ki traja najmanj
  20
  minut.“; | „Prenašanje televizijskih filmov (iz česar so izvzete nadaljevanke, nanizanke in dokumentarci), kinematografskih del in poročil lahko televizijsko oglaševanje in/ali televizijska prodaja prekine enkrat v rednem časovnem intervalu, ki traja najmanj
  30
   minut.“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

16.   v členu 20 se prvi stavek odstavka 2 nadomesti z naslednjim:

v členu 20 se prvi stavek odstavka 2 nadomesti z naslednjim:

„Prenašanje televizijskih filmov (iz česar so izvzete nadaljevanke, nanizanke in dokumentarci), kinematografskih del in poročil lahko televizijsko oglaševanje in/ali televizijska prodaja prekine enkrat v rednem časovnem intervalu, ki traja najmanj
  20
  minut.“;

„Prenašanje televizijskih filmov (iz česar so izvzete nadaljevanke, nanizanke in dokumentarci), kinematografskih del in poročil lahko televizijsko oglaševanje in/ali televizijska prodaja prekine enkrat v rednem časovnem intervalu, ki traja najmanj
  30
   minut.“;

Obrazložitev

Besedilo veljavne direktive določa, da se predvajanje televizijskih filmov (izvzete so nadaljevanke, nanizanke in dokumentarci), filmov in poročil lahko prekine zaradi televizijskega oglaševanja in/ali televizijske prodaje enkrat v rednem časovnem intervalu, ki traja najmanj 30 minut. Evropski odbor regij vseeno predlaga, da se obstoječa omejitev na 30 minut ne krajša, glede na to, da ta prekinitev v veliki meri preprečuje popoln užitek pri ogledu filma in televizijskim gledalcem kvari to izkušnjo.

Predlog spremembe 12

Člen 1(17)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | 17.
     
  člen 22 se nadomesti z naslednjim: |
| | Člen 22




  Televizijsko oglaševanje in televizijska prodaja alkoholnih pijač izpolnjujeta naslednja merila:










  (a) | nista izrecno usmerjena v mladoletne, ogibata se vplivanju nanje ali še posebej prikazovanju mladoletnih pri pitju takšnih pijač; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

17.
     
  člen 22 se nadomesti z naslednjim:

Člen 22

Televizijsko oglaševanje in televizijska prodaja alkoholnih pijač izpolnjujeta naslednja merila:

(a)

nista izrecno usmerjena v mladoletne, ogibata se vplivanju nanje ali še posebej prikazovanju mladoletnih pri pitju takšnih pijač;

| (b) | ne predvajata se med, takoj pred ali takoj za programom, ki se nanaša na športni dogodek, kar začne veljati pet (5) let po datumu začetka veljavnosti sedanje Direktive; |
| --- | --- |

(b)

ne predvajata se med, takoj pred ali takoj za programom, ki se nanaša na športni dogodek, kar začne veljati pet (5) let po datumu začetka veljavnosti sedanje Direktive;

| (c) | ne povezujeta alkohola z boljšo telesno zmogljivostjo ali vožnjo; |
| --- | --- |

(c)

ne povezujeta alkohola z boljšo telesno zmogljivostjo ali vožnjo;

| (d) | ne dajeta vtisa, da alkohol pripomore k družbeni ali spolni uspešnosti; |
| --- | --- |

(d)

ne dajeta vtisa, da alkohol pripomore k družbeni ali spolni uspešnosti;

| (e) | ne poudarjata, da ima alkohol zdravilne učinke ali da je poživilo, pomirilo ali sredstvo za reševanje osebnih težav; |
| --- | --- |

(e)

ne poudarjata, da ima alkohol zdravilne učinke ali da je poživilo, pomirilo ali sredstvo za reševanje osebnih težav;

| (f) | ne spodbujata uživanja alkohola ali predstavljata abstinence ali zmernosti v negativni luči; |
| --- | --- |

(f)

ne spodbujata uživanja alkohola ali predstavljata abstinence ali zmernosti v negativni luči;

| (g) | ne poudarjata, da je visoka vsebnost alkohola pozitivna lastnost pijač. |
| --- | --- |

(g)

ne poudarjata, da je visoka vsebnost alkohola pozitivna lastnost pijač.

Obrazložitev

Obstajajo znanstveni dokazi o povezavi med izpostavljenostjo oglasom za alkohol in vse večjim uživanjem alkohola med mladimi. Športne dogodke je treba obravnavati kot program z otroškim občinstvom. Zato je treba oglaševanje alkohola prepovedati, kljub temu pa upoštevati veljavne kratko- in srednjeročne sponzorske pogodbe.

Predlog spremembe 13

Člen 1(19)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| 19.   vstavi se naslednje poglavje IXa: | 19.   vstavi se naslednje poglavje IXa: |
| „POGLAVJE IXa – DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA STORITVE PLATFORME ZA IZMENJAVO VIDEOV | „POGLAVJE IXa
  „POGLAVJE IXa – DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA STORITVE PLATFORME ZA IZMENJAVO VIDEOV |
| Člen 28a | Člen 28a |
| 1.   [...] | 1.   [...] |
| 7.   Komisija in skupina ERGA spodbujata ponudnike platforme za izmenjavo videov, da si izmenjajo dobre prakse o sistemih sourejanja iz celotne Unije.
  Kadar je to ustrezno,
  Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije. | 7.   Komisija in skupina ERGA spodbujata ponudnike platforme za izmenjavo videov, da si izmenjajo dobre prakse o sistemih sourejanja iz celotne Unije. Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije
  , zlasti s pripravo in objavo vzorcev takšnih pravil
  . |
| [...] | [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

19.   vstavi se naslednje poglavje IXa:

19.   vstavi se naslednje poglavje IXa:

„POGLAVJE IXa – DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA STORITVE PLATFORME ZA IZMENJAVO VIDEOV

„POGLAVJE IXa

„POGLAVJE IXa – DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA STORITVE PLATFORME ZA IZMENJAVO VIDEOV

Člen 28a

Člen 28a

1.   [...]

1.   [...]

7.   Komisija in skupina ERGA spodbujata ponudnike platforme za izmenjavo videov, da si izmenjajo dobre prakse o sistemih sourejanja iz celotne Unije.
  Kadar je to ustrezno,
  Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije.

7.   Komisija in skupina ERGA spodbujata ponudnike platforme za izmenjavo videov, da si izmenjajo dobre prakse o sistemih sourejanja iz celotne Unije. Komisija olajša oblikovanje pravil ravnanja Unije
  , zlasti s pripravo in objavo vzorcev takšnih pravil
  .

[...]

[...]

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 14

Člen 1(21)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| 21.   člen 30 se nadomesti z naslednjim: | 21.   člen 30 se nadomesti z naslednjim: |
| „Člen 30 | „Člen 30 |
| 1.   [...] | 1.   [...] |
| 6.   Države članice zagotovijo, da imajo neodvisni nacionalni regulativni organi ločene letne proračune. Proračuni se objavijo. Države članice tudi zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezna finančna sredstva in človeške vire, ki jim omogočajo opravljanje dodeljenih nalog ter dejavno sodelovanje in prispevanje k skupini ERGA. | 6.   Države članice zagotovijo, da imajo neodvisni nacionalni regulativni organi ločene letne proračune. Proračuni
  so dovolj podrobni in
  se objavijo. Države članice tudi zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezna finančna sredstva in človeške vire, ki jim omogočajo opravljanje dodeljenih nalog ter dejavno sodelovanje in prispevanje k skupini ERGA. |
| 7.   Države članice zagotovijo, da na nacionalni ravni obstajajo učinkoviti mehanizmi, ki vsem uporabnikom, ponudnikom medijskih storitev ali ponudnikom platforme za izmenjavo videov, za katere je nacionalni regulativni organ izdal odločbo, omogočajo pravico do pritožbe zoper odločbo pri pritožbenem organu. Pritožbeni organ je neodvisen od strani, ki so udeležene v pritožbi. | 7.   Države članice zagotovijo, da na nacionalni ravni obstajajo učinkoviti mehanizmi, ki vsem uporabnikom, ponudnikom medijskih storitev ali ponudnikom platforme za izmenjavo videov, za katere je nacionalni regulativni organ izdal odločbo, omogočajo pravico do pritožbe zoper odločbo pri pritožbenem organu. Pritožbeni organ je neodvisen od strani, ki so udeležene v pritožbi. |
| Ta pritožbeni organ, ki bi moralo biti sodišče, ima ustrezno strokovno znanje za učinkovito opravljanje svojih nalog. Države članice zagotovijo, da se vsebina same zadeve primerno upošteva in da je na voljo učinkovit pritožbeni mehanizem. | Ta pritožbeni organ, ki bi moralo biti sodišče, ima ustrezno strokovno znanje za učinkovito opravljanje svojih nalog. Države članice zagotovijo, da se vsebina same zadeve primerno upošteva in da je na voljo učinkovit pritožbeni mehanizem. |
| Odločba nacionalnega regulativnega organa velja, dokler ni znan rezultat pritožbe, razen če so v skladu z nacionalno zakonodajo sprejeti začasni ukrepi.“; | Odločba nacionalnega regulativnega organa velja, dokler ni znan rezultat pritožbe, razen če so v skladu z nacionalno zakonodajo sprejeti začasni ukrepi. |
| | 8.
     
  Dejansko neodvisnost nacionalnih regulativnih organov, zlasti ob upoštevanju prvega stavka odstavka 2, v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 na zahtevo Komisije nadzoruje in ocenjuje Agencija Evropske unije za temeljne pravice. Pri tej analizi, ki poteka na vsaki dve leti, se s pomočjo čim širše palete zainteresiranih strani presojajo načini delovanja in dejavnosti nacionalnih regulativnih organov. Agencija Evropske unije za temeljne pravice opravi javno posvetovanje, na podlagi katerega določi merila, ki so bodo osnova za njeno analizo. Rezultati analize se objavijo.
  “ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

21.   člen 30 se nadomesti z naslednjim:

21.   člen 30 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 30

„Člen 30

1.   [...]

1.   [...]

6.   Države članice zagotovijo, da imajo neodvisni nacionalni regulativni organi ločene letne proračune. Proračuni se objavijo. Države članice tudi zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezna finančna sredstva in človeške vire, ki jim omogočajo opravljanje dodeljenih nalog ter dejavno sodelovanje in prispevanje k skupini ERGA.

6.   Države članice zagotovijo, da imajo neodvisni nacionalni regulativni organi ločene letne proračune. Proračuni
  so dovolj podrobni in
  se objavijo. Države članice tudi zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezna finančna sredstva in človeške vire, ki jim omogočajo opravljanje dodeljenih nalog ter dejavno sodelovanje in prispevanje k skupini ERGA.

7.   Države članice zagotovijo, da na nacionalni ravni obstajajo učinkoviti mehanizmi, ki vsem uporabnikom, ponudnikom medijskih storitev ali ponudnikom platforme za izmenjavo videov, za katere je nacionalni regulativni organ izdal odločbo, omogočajo pravico do pritožbe zoper odločbo pri pritožbenem organu. Pritožbeni organ je neodvisen od strani, ki so udeležene v pritožbi.

7.   Države članice zagotovijo, da na nacionalni ravni obstajajo učinkoviti mehanizmi, ki vsem uporabnikom, ponudnikom medijskih storitev ali ponudnikom platforme za izmenjavo videov, za katere je nacionalni regulativni organ izdal odločbo, omogočajo pravico do pritožbe zoper odločbo pri pritožbenem organu. Pritožbeni organ je neodvisen od strani, ki so udeležene v pritožbi.

Ta pritožbeni organ, ki bi moralo biti sodišče, ima ustrezno strokovno znanje za učinkovito opravljanje svojih nalog. Države članice zagotovijo, da se vsebina same zadeve primerno upošteva in da je na voljo učinkovit pritožbeni mehanizem.

Ta pritožbeni organ, ki bi moralo biti sodišče, ima ustrezno strokovno znanje za učinkovito opravljanje svojih nalog. Države članice zagotovijo, da se vsebina same zadeve primerno upošteva in da je na voljo učinkovit pritožbeni mehanizem.

Odločba nacionalnega regulativnega organa velja, dokler ni znan rezultat pritožbe, razen če so v skladu z nacionalno zakonodajo sprejeti začasni ukrepi.“;

Odločba nacionalnega regulativnega organa velja, dokler ni znan rezultat pritožbe, razen če so v skladu z nacionalno zakonodajo sprejeti začasni ukrepi.

8.
     
  Dejansko neodvisnost nacionalnih regulativnih organov, zlasti ob upoštevanju prvega stavka odstavka 2, v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 na zahtevo Komisije nadzoruje in ocenjuje Agencija Evropske unije za temeljne pravice. Pri tej analizi, ki poteka na vsaki dve leti, se s pomočjo čim širše palete zainteresiranih strani presojajo načini delovanja in dejavnosti nacionalnih regulativnih organov. Agencija Evropske unije za temeljne pravice opravi javno posvetovanje, na podlagi katerega določi merila, ki so bodo osnova za njeno analizo. Rezultati analize se objavijo.
  “

Obrazložitev

Odstavek 6: objavljeni proračuni morajo vsebovati dovolj popolne in podrobne podatke, da pravilno odražajo sestavo prihodkov in odhodkov neodvisnih nacionalnih regulativnih organov. Dovolj podroben proračun lahko zagotovi, da neodvisni nacionalni regulativni organ izpolnjuje zahteve glede preglednosti.

Novi odstavek 8: določbe člena 30 o organizaciji in financiranju nacionalnih regulativnih organov so pomembno zagotovilo njihove neodvisnosti. Vendar pa je izpolnjevanje meril, opredeljenih v prvem stavku odstavka 2 člena 30, povezano izključno z dejanskimi dejavnostmi, sklepi in preglednim delovanjem regulativnih organov. Zato je treba na ravni Unije uvesti sistem nadzora, ki ne bo analiziral le načine delovanja regulativnih organov in zakonodajni okvir, ki se nanje nanaša, temveč tudi njihove dejavnosti, te analize pa bi morale biti javno dostopne. S pomočjo teh ocen bi prišli do objektivnih primerljivih podatkov o tem, v kolikšni meri različne zakonodaje držav članic zagotavljajo raven neodvisnosti, ki omogoča pluralnost medijev, kulturno raznolikost, varstvo potrošnikov, notranji trg in spodbujanje poštene konkurence, ki so navedeni v odstavku 2.

Narava in obseg analiz zahtevata, da se pri njihovi pripravi upoštevajo znanje, izkušnje in stališča čim širše palete akterjev iz vrst javnih oblasti medijskih trgov, civilne družbe in akademskega okolja.

Rezultati takšnega nadzora nimajo neposrednih pravnih posledic. Vseeno pa bi lahko rezultati teh preverjanj Komisiji prinesli informacije, ki bi omogočile razkriti morebitne vrzeli v prenosu člena 30 ter bile podlaga za postopke v primeru kršitev.

Predlog spremembe 15

Člen 1(22)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| 22.   vstavi se naslednji člen 30a: | 22.   vstavi se naslednji člen 30a: |
| „Člen 30a | „Člen 30a |
| 1.   S to direktivo se ustanovi skupina evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve (ERGA). | 1.   S to direktivo se ustanovi skupina evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve (ERGA). |
| 2.   Sestavljajo jo neodvisni nacionalni regulativni organi na področju avdiovizualnih medijskih storitev. Predstavljajo jih vodje ali imenovani visoki predstavniki nacionalnega regulativnega organa z glavno odgovornostjo za nadzor avdiovizualnih medijskih storitev, če pa nacionalni regulativni organ ne obstaja, jih predstavljajo drugi predstavniki, ki so izbrani na podlagi njihovih postopkov. Na srečanjih skupine sodeluje predstavnik Komisije. | 2.   Sestavljajo jo neodvisni nacionalni regulativni organi na področju avdiovizualnih medijskih storitev. Predstavljajo jih vodje ali imenovani visoki predstavniki nacionalnega regulativnega organa z glavno odgovornostjo za nadzor avdiovizualnih medijskih storitev, če pa nacionalni regulativni organ ne obstaja, jih predstavljajo drugi predstavniki, ki so izbrani na podlagi njihovih postopkov. Na srečanjih skupine sodeluje predstavnik Komisije. |
| 3.   Skupina ERGA opravlja naslednje naloge: | 3.   Skupina ERGA opravlja naslednje naloge: |
| (a) | svetovanje in pomoč Komisiji pri njenem delu, da zagotovi dosledno izvajanje regulativnega okvira za avdiovizualne medijske storitve v vseh državah članicah; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

22.   vstavi se naslednji člen 30a:

22.   vstavi se naslednji člen 30a:

„Člen 30a

„Člen 30a

1.   S to direktivo se ustanovi skupina evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve (ERGA).

1.   S to direktivo se ustanovi skupina evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve (ERGA).

2.   Sestavljajo jo neodvisni nacionalni regulativni organi na področju avdiovizualnih medijskih storitev. Predstavljajo jih vodje ali imenovani visoki predstavniki nacionalnega regulativnega organa z glavno odgovornostjo za nadzor avdiovizualnih medijskih storitev, če pa nacionalni regulativni organ ne obstaja, jih predstavljajo drugi predstavniki, ki so izbrani na podlagi njihovih postopkov. Na srečanjih skupine sodeluje predstavnik Komisije.

2.   Sestavljajo jo neodvisni nacionalni regulativni organi na področju avdiovizualnih medijskih storitev. Predstavljajo jih vodje ali imenovani visoki predstavniki nacionalnega regulativnega organa z glavno odgovornostjo za nadzor avdiovizualnih medijskih storitev, če pa nacionalni regulativni organ ne obstaja, jih predstavljajo drugi predstavniki, ki so izbrani na podlagi njihovih postopkov. Na srečanjih skupine sodeluje predstavnik Komisije.

3.   Skupina ERGA opravlja naslednje naloge:

3.   Skupina ERGA opravlja naslednje naloge:

(a)

svetovanje in pomoč Komisiji pri njenem delu, da zagotovi dosledno izvajanje regulativnega okvira za avdiovizualne medijske storitve v vseh državah članicah;

| (a) | svetovanje in pomoč Komisiji pri njenem delu, da zagotovi dosledno izvajanje regulativnega okvira za avdiovizualne medijske storitve v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

svetovanje in pomoč Komisiji pri njenem delu, da zagotovi dosledno izvajanje regulativnega okvira za avdiovizualne medijske storitve v vseh državah članicah;

| (b) | svetovanje in pomoč Komisiji v zvezi z vsemi zadevami, ki so povezane z avdiovizualnimi medijskimi storitvami in so pod pristojnostjo Komisije. Skupina se lahko posvetuje z udeleženci na trgu, potrošniki in končnimi uporabniki, da zbere potrebne podatke, če je to upravičeno, da lahko svetuje Komisiji o določenih vprašanjih; |
| --- | --- |

(b)

svetovanje in pomoč Komisiji v zvezi z vsemi zadevami, ki so povezane z avdiovizualnimi medijskimi storitvami in so pod pristojnostjo Komisije. Skupina se lahko posvetuje z udeleženci na trgu, potrošniki in končnimi uporabniki, da zbere potrebne podatke, če je to upravičeno, da lahko svetuje Komisiji o določenih vprašanjih;

| (b) | svetovanje in pomoč Komisiji v zvezi z vsemi zadevami, ki so povezane z avdiovizualnimi medijskimi storitvami in so pod pristojnostjo Komisije. Skupina se lahko posvetuje z udeleženci na trgu, potrošniki in končnimi uporabniki, da zbere potrebne podatke, če je to upravičeno, da lahko svetuje Komisiji o določenih vprašanjih; |
| --- | --- |

(b)

svetovanje in pomoč Komisiji v zvezi z vsemi zadevami, ki so povezane z avdiovizualnimi medijskimi storitvami in so pod pristojnostjo Komisije. Skupina se lahko posvetuje z udeleženci na trgu, potrošniki in končnimi uporabniki, da zbere potrebne podatke, če je to upravičeno, da lahko svetuje Komisiji o določenih vprašanjih;

| (c) | zagotavljanje izmenjave izkušenj in dobre prakse v zvezi z uporabo regulativnega okvira za avdiovizualne medijske storitve; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje izmenjave izkušenj in dobre prakse v zvezi z uporabo regulativnega okvira za avdiovizualne medijske storitve;

| (c) | zagotavljanje izmenjave izkušenj in dobre prakse v zvezi z uporabo regulativnega okvira za avdiovizualne medijske storitve; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje izmenjave izkušenj in dobre prakse v zvezi z uporabo regulativnega okvira za avdiovizualne medijske storitve;

| (d) | sodelovanje in zagotavljanje informacij njenim članom, ki so potrebne za uporabo te direktive, zlasti v zvezi s členoma 3 in 4 te direktive; |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje in zagotavljanje informacij njenim članom, ki so potrebne za uporabo te direktive, zlasti v zvezi s členoma 3 in 4 te direktive;

| (d) | sodelovanje in zagotavljanje informacij njenim članom, ki so potrebne za uporabo te direktive, zlasti v zvezi s členoma 3 in 4 te direktive; |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje in zagotavljanje informacij njenim članom, ki so potrebne za uporabo te direktive, zlasti v zvezi s členoma 3 in 4 te direktive;

| (e) | zagotavljanje mnenj na zahtevo Komisije o vprašanjih, ki so predvidena v členu 2(5b), členu 6a(3), členu 9(2) in členu 9(4), ter o kakršnih koli zadevah v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami, zlasti zaščito mladoletnikov in spodbujanjem sovraštva.; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje mnenj na zahtevo Komisije o vprašanjih, ki so predvidena v členu 2(5b), členu 6a(3), členu 9(2) in členu 9(4), ter o kakršnih koli zadevah v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami, zlasti zaščito mladoletnikov in spodbujanjem sovraštva.;

| (e) | zagotavljanje mnenj na zahtevo Komisije o vprašanjih, ki so predvidena v členu 2(5b), členu 6a(3), členu 9(2) in členu 9(4), ter o kakršnih koli zadevah v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami, zlasti zaščito mladoletnikov in spodbujanjem sovraštva; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje mnenj na zahtevo Komisije o vprašanjih, ki so predvidena v členu 2(5b), členu 6a(3), členu 9(2) in členu 9(4), ter o kakršnih koli zadevah v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami, zlasti zaščito mladoletnikov in spodbujanjem sovraštva;

| (f) | skrb za izmenjavo izkušenj in primerov dobre prakse na področju razvoja medijske pismenosti, zlasti glede dejavnosti podpore, raziskav, ozaveščanja, usklajevanja in analize, ki jih izvajajo neodvisni nacionalni regulativni organi, ter oblik sodelovanja med nacionalnimi regulativnimi organi, ponudniki medijskih storitev in izobraževalnimi ustanovami. |
| --- | --- |

(f)

skrb za izmenjavo izkušenj in primerov dobre prakse na področju razvoja medijske pismenosti, zlasti glede dejavnosti podpore, raziskav, ozaveščanja, usklajevanja in analize, ki jih izvajajo neodvisni nacionalni regulativni organi, ter oblik sodelovanja med nacionalnimi regulativnimi organi, ponudniki medijskih storitev in izobraževalnimi ustanovami.

4.   Komisija ima pooblastila za sprejetje poslovnika skupine ERGA z izvedbenim aktom.“;

4.   Komisija ima pooblastila za sprejetje poslovnika skupine ERGA z izvedbenim aktom.“;

Obrazložitev

Določitev cilja razvoja medijske pismenosti je nujna za dosego ciljev, ki jih predpisuje direktiva, torej za uvedbo predpisov, ki bodo kos izzivom digitalnega medijskega sistema. Nekatere države članice so naredile velik napredek pri razvoju medijske pismenosti. Objavljanje rezultatov učinkovito spodbuja razvoj uporabljenih pripomočkov in metod ter pripravo rešitev na evropski ravni.

V mnogih državah članicah imajo regulativni organi za medije pomembno vlogo pri razvoju medijske pismenosti: med drugim sodelujejo tudi pri raziskavah, ki so podlaga za ta razvoj, finančno podpirajo programe za izboljšanje medijske pismenosti ter z informacijskimi kampanjami prispevajo k povečevanju medijske pismenosti. Poleg tega imajo lahko tudi bistveno vlogo pri usklajevanju sodelujočih akterjev in sektorjev ter pri merjenju in ocenjevanju dosežkov. Izmenjava izkušenj in dobrih praks lahko okrepi zrelost in učinkovitost delovanja regulativnih organov za medije pri razvoju medijske pismenosti.

Razvoj medijske pismenosti je skupna odgovornost neodvisnih nacionalnih regulativnih organov, ponudnikov medijskih storitev in izobraževalnih ustanov. Direktiva mora to sodelovanje spodbujati, vendar ne sme preseči svoji regulativnih pristojnosti.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja revizijo direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, kakor tudi dejstvo, da se je Evropski komisiji zdelo zanimivih več predlogov iz mnenja o tej temi, ki ga je Odbor regij sprejel leta 2015; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja revizijo direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, kakor tudi dejstvo, da se je Evropski komisiji zdelo zanimivih več predlogov iz mnenja o tej temi, ki ga je Odbor regij sprejel leta 2015;

| 2. | pozdravlja spremembo v zvezi z izjemami pri načelu države izvora, ki v sklopu jasnejših in preprostejših postopkov omogočajo upoštevanje interesov namembne države; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja spremembo v zvezi z izjemami pri načelu države izvora, ki v sklopu jasnejših in preprostejših postopkov omogočajo upoštevanje interesov namembne države;

| 3. | vendar pa obžaluje, da nova direktiva ne upošteva regionalne razsežnosti na način, ki ga je že priporočal Odbor regij, saj bi ta prispevala k uveljavljanju različnih kulturnih identitet v Evropi, čezmejni koprodukciji v Evropski uniji ter lokalnim ustvarjalnim inovacijam; |
| --- | --- |

3.

vendar pa obžaluje, da nova direktiva ne upošteva regionalne razsežnosti na način, ki ga je že priporočal Odbor regij, saj bi ta prispevala k uveljavljanju različnih kulturnih identitet v Evropi, čezmejni koprodukciji v Evropski uniji ter lokalnim ustvarjalnim inovacijam;

| 4. | poleg tega poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v izvajanje direktive, saj imajo na področju avdiovizualnih medijskih storitev zelo pomembno vlogo. V več državah članicah imajo nekatere od teh oblasti v lasti podjetja za medijske storitve, ki bi zato lahko ne bila zajeta v kategorijo mikro- in malih podjetij; |
| --- | --- |

4.

poleg tega poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v izvajanje direktive, saj imajo na področju avdiovizualnih medijskih storitev zelo pomembno vlogo. V več državah članicah imajo nekatere od teh oblasti v lasti podjetja za medijske storitve, ki bi zato lahko ne bila zajeta v kategorijo mikro- in malih podjetij;

| 5. | ponovno trdi, da je neodvisnost nacionalnih regulativnih organov, tako v odnosu do javnih oblasti kot do akterjev na avdiovizualnem področju in političnih strank, temelj vseh evropskih predpisov o avdiovizualnih medijskih storitvah in da jo mora vsaka država članica za vsako ceno braniti, saj je glavno zagotovilo za raznolikost informacij in pluralnost medijskega trga na evropski, državni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

5.

ponovno trdi, da je neodvisnost nacionalnih regulativnih organov, tako v odnosu do javnih oblasti kot do akterjev na avdiovizualnem področju in političnih strank, temelj vseh evropskih predpisov o avdiovizualnih medijskih storitvah in da jo mora vsaka država članica za vsako ceno braniti, saj je glavno zagotovilo za raznolikost informacij in pluralnost medijskega trga na evropski, državni, regionalni in lokalni ravni;

| 6. | je zadovoljen, da revidirana direktiva razširja področje uporabe na storitve platform za izmenjavo videov, ki imajo vse pomembnejšo vlogo med ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev; |
| --- | --- |

6.

je zadovoljen, da revidirana direktiva razširja področje uporabe na storitve platform za izmenjavo videov, ki imajo vse pomembnejšo vlogo med ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev;

| 7. | izraža zaskrbljenost, ker predlagani predpisi glede pristojnih sodišč v primeru platform za izmenjavo videov ne pojasnjujejo situacij, ko ponudnik nima nobenega interesa, da bi imel sedež na ozemlju Evropske unije, vendar pa na njem nudi razpoložljivo storitev evropskim državljanom; |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost, ker predlagani predpisi glede pristojnih sodišč v primeru platform za izmenjavo videov ne pojasnjujejo situacij, ko ponudnik nima nobenega interesa, da bi imel sedež na ozemlju Evropske unije, vendar pa na njem nudi razpoložljivo storitev evropskim državljanom;

| 8. | ugotavlja, da preprodaja vsebin zunaj infrastrukture (spletna distribucija avdiovizualnih vsebin), ki zavzema vse večji tržni delež avdiovizualnih medijskih storitev, trenutno poteka v nejasnem pravnem okviru, in poziva Komisijo, naj pri prihodnji zakonodaji o medijih in komunikaciji, zlasti pri reviziji določb o elektronski komunikaciji, posebno pozornost nameni razjasnitvi pravnega položaja tovrstne prakse; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da preprodaja vsebin zunaj infrastrukture (spletna distribucija avdiovizualnih vsebin), ki zavzema vse večji tržni delež avdiovizualnih medijskih storitev, trenutno poteka v nejasnem pravnem okviru, in poziva Komisijo, naj pri prihodnji zakonodaji o medijih in komunikaciji, zlasti pri reviziji določb o elektronski komunikaciji, posebno pozornost nameni razjasnitvi pravnega položaja tovrstne prakse;

| 9. | želi Evropsko komisijo ponovno opozoriti na jezikovne in kulturne manjšine, ki se spopadajo z ovirami pri dostopanju do avdiovizualnih medijskih storitev v svojem jeziku; |
| --- | --- |

9.

želi Evropsko komisijo ponovno opozoriti na jezikovne in kulturne manjšine, ki se spopadajo z ovirami pri dostopanju do avdiovizualnih medijskih storitev v svojem jeziku;

| 10. | meni, da je treba v raznih postopkih skupine ERGA upoštevati regionalne razsežnosti določenih vprašanj v zvezi s predpisi ter da morajo odražati ozemeljska načela; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba v raznih postopkih skupine ERGA upoštevati regionalne razsežnosti določenih vprašanj v zvezi s predpisi ter da morajo odražati ozemeljska načela;

Zaščita mladoletnikov

| 11. | je zadovoljen, da revidirana direktiva krepi in usklajuje zaščito mladoletnikov, saj je k temu pozval v enem od svojih prejšnjih priporočil. Ponovno poziva k uvedbi spodbujevalnih ukrepov za vsebine, ki so posebej namenjene in prilagojene otrokom, ter k spodbujanju partnerstev med pobudniki avdiovizualnih vsebin in delavci v izobraževanju na digitalnem področju; |
| --- | --- |

11.

je zadovoljen, da revidirana direktiva krepi in usklajuje zaščito mladoletnikov, saj je k temu pozval v enem od svojih prejšnjih priporočil. Ponovno poziva k uvedbi spodbujevalnih ukrepov za vsebine, ki so posebej namenjene in prilagojene otrokom, ter k spodbujanju partnerstev med pobudniki avdiovizualnih vsebin in delavci v izobraževanju na digitalnem področju;

Medijska pismenost

| 12. | poudarja pomen, ki ga pripisuje povečanemu razširjanju vsebin, povezanih z medijsko pismenostjo, zlasti za nove medije; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen, ki ga pripisuje povečanemu razširjanju vsebin, povezanih z medijsko pismenostjo, zlasti za nove medije;

| 13. | poudarja, da je treba nameniti več sredstev za razvoj medijske pismenosti, da avdiovizualne medijske storitve ne bi omogočale zgolj enotne ponudbe, temveč bi odražale tudi ekonomsko, komercialno in kulturno strukturo regij ter njihove posebnosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba nameniti več sredstev za razvoj medijske pismenosti, da avdiovizualne medijske storitve ne bi omogočale zgolj enotne ponudbe, temveč bi odražale tudi ekonomsko, komercialno in kulturno strukturo regij ter njihove posebnosti;

Svoboda in pluralnost medijev

| 14. | je zaskrbljen zaradi dejstva, da v predlagani uredbi niso obravnavani preglednost lastništva medijev, koncentracija medijev in navzkrižja interesov, čeprav vsi močno vplivajo na pluralnost in svobodo medijev; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen zaradi dejstva, da v predlagani uredbi niso obravnavani preglednost lastništva medijev, koncentracija medijev in navzkrižja interesov, čeprav vsi močno vplivajo na pluralnost in svobodo medijev;

Varstvo potrošnikov

| 15. | je zadovoljen, da sprememba direktive prinaša tudi večjo prožnost pravil glede časa za reklame, zlasti to, da razširja področje uporabe predpisov na nelinearne avdiovizualne medijske storitve; |
| --- | --- |

15.

je zadovoljen, da sprememba direktive prinaša tudi večjo prožnost pravil glede časa za reklame, zlasti to, da razširja področje uporabe predpisov na nelinearne avdiovizualne medijske storitve;

Spodbujanje evropskih del

| 16. | se strinja s tem, da mikropodjetjem in malim podjetjem ni treba finančno prispevati k produkciji evropskih del; kljub temu pa opozarja Komisijo, da številne lokalne in regionalne televizije, ki predvajajo programe preko interneta v obliki avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo, ne sodijo v to kategorijo; |
| --- | --- |

16.

se strinja s tem, da mikropodjetjem in malim podjetjem ni treba finančno prispevati k produkciji evropskih del; kljub temu pa opozarja Komisijo, da številne lokalne in regionalne televizije, ki predvajajo programe preko interneta v obliki avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo, ne sodijo v to kategorijo;

| 17. | je zadovoljen, da revidirana direktiva pri storitvah na zahtevo zagotavlja enakopravne pogoje za evropska dela, ki morajo predstavljati vsaj 20-odstotni delež v katalogih ponudnikov teh storitev; |
| --- | --- |

17.

je zadovoljen, da revidirana direktiva pri storitvah na zahtevo zagotavlja enakopravne pogoje za evropska dela, ki morajo predstavljati vsaj 20-odstotni delež v katalogih ponudnikov teh storitev;

| 18. | v zvezi s storitvami na zahtevo poudarja, da zahtevanih 20 %, ki jih morajo zagotoviti ponudniki, ni dovolj; treba je tudi poskrbeti, da je ta dela lahko najti in da so za uporabnike dostopna. |
| --- | --- |

18.

v zvezi s storitvami na zahtevo poudarja, da zahtevanih 20 %, ki jih morajo zagotoviti ponudniki, ni dovolj; treba je tudi poskrbeti, da je ta dela lahko najti in da so za uporabnike dostopna.

Subsidiarnost in sorazmernost

| 19. | poudarja, da se sicer zdi, da je predlog skladen z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, vendar pa je treba ohraniti pristop minimalne harmonizacije ter mehanizme sodelovanja, zato je treba v predlaganih pravilih o nacionalnih regulativnih organih omogočiti dovolj manevrskega prostora za odločanje na nacionalni in nadnacionalni ravni; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da se sicer zdi, da je predlog skladen z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, vendar pa je treba ohraniti pristop minimalne harmonizacije ter mehanizme sodelovanja, zato je treba v predlaganih pravilih o nacionalnih regulativnih organih omogočiti dovolj manevrskega prostora za odločanje na nacionalni in nadnacionalni ravni;

V Bruslju, 7. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/55

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Akcijski načrt za vključevanje državljanov tretjih držav

(2017/C 185/08)

| Poročevalec: | Karl VANLOUWE (BE/EA), poslanec flamskega parlamenta in član flamskega senata |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Akcijski načrt za vključevanje državljanov tretjih držav
  COM(2016) 377 final |

Poročevalec:

Karl VANLOUWE (BE/EA), poslanec flamskega parlamenta in član flamskega senata

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Akcijski načrt za vključevanje državljanov tretjih držav

COM(2016) 377 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošni okvir in temeljna načela

| 1. | pozdravlja akcijski načrt Evropske komisije za vključevanje državljanov tretjih držav (1) glede na vse večjo raznolikost evropske družbe in potrebo po njihovem polnem vključevanju v našo družbo; poudarja pomen vključevanja, ki je dvosmerni proces, v katerega so vključeni tako državljani tretjih držav kot tudi družba gostiteljica; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja akcijski načrt Evropske komisije za vključevanje državljanov tretjih držav (1) glede na vse večjo raznolikost evropske družbe in potrebo po njihovem polnem vključevanju v našo družbo; poudarja pomen vključevanja, ki je dvosmerni proces, v katerega so vključeni tako državljani tretjih držav kot tudi družba gostiteljica;

| 2. | meni, da je treba vključevanje obravnavati kot dinamičen, interaktiven in začasen proces, ki državljanom tretjih držav omogoči, da v celoti postanejo del družbe gostiteljice in se v njej postopoma osamosvojijo; spodbuja tudi interakcijo z družbo gostiteljico in udejstvovanje v njej; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba vključevanje obravnavati kot dinamičen, interaktiven in začasen proces, ki državljanom tretjih držav omogoči, da v celoti postanejo del družbe gostiteljice in se v njej postopoma osamosvojijo; spodbuja tudi interakcijo z družbo gostiteljico in udejstvovanje v njej;

| 3. | poudarja, da je vključevanje v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) (2) v pristojnosti držav članic; Pogodba dopušča določitev ukrepov na evropski ravni, s katerimi se spodbujajo in podpirajo prizadevanja držav članic pri vključevanju državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo na njihovem ozemlju, pri čemer je izključeno kakršnokoli usklajevanje zakonov in predpisov držav članic; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za spremljanje načela subsidiarnosti in opozarja, da morajo biti ukrepi držav članic na tem področju v skladu s pravnim redom EU, vključno s skupnimi osnovnimi načeli o vključevanju priseljencev v EU; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je vključevanje v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) (2) v pristojnosti držav članic; Pogodba dopušča določitev ukrepov na evropski ravni, s katerimi se spodbujajo in podpirajo prizadevanja držav članic pri vključevanju državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo na njihovem ozemlju, pri čemer je izključeno kakršnokoli usklajevanje zakonov in predpisov držav članic; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za spremljanje načela subsidiarnosti in opozarja, da morajo biti ukrepi držav članic na tem področju v skladu s pravnim redom EU, vključno s skupnimi osnovnimi načeli o vključevanju priseljencev v EU;

| 4. | opozarja, da se dejanska politika vključevanja izvaja predvsem na politični ravni, ki je državljanom najbližje. Zato je uporaba pristopa upravljanja na več ravneh izjemno priporočljiva, seveda s posebnim poudarkom na lokalnih in regionalnih oblasteh, glede na to da se te najbolj neposredno soočajo z izzivi in priložnostmi vključevanja; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da se dejanska politika vključevanja izvaja predvsem na politični ravni, ki je državljanom najbližje. Zato je uporaba pristopa upravljanja na več ravneh izjemno priporočljiva, seveda s posebnim poudarkom na lokalnih in regionalnih oblasteh, glede na to da se te najbolj neposredno soočajo z izzivi in priložnostmi vključevanja;

| 5. | opozarja, da je v politični razpravi v zvezi z različnimi kategorijami novo prispelih oseb treba uporabljati pravilno terminologijo. Akcijski načrt se nanaša zgolj na novo prispele osebe (migrante, begunce in upravičence do subsidiarne zaščite), ki so državljani tretjih držav in zakonito prebivajo v EU. Ne nanaša se na državljane držav članic EU, katerih starši ali stari starši prihajajo iz tretjih držav, niti na državljane EU, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja, in njihove družinske člane; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je v politični razpravi v zvezi z različnimi kategorijami novo prispelih oseb treba uporabljati pravilno terminologijo. Akcijski načrt se nanaša zgolj na novo prispele osebe (migrante, begunce in upravičence do subsidiarne zaščite), ki so državljani tretjih držav in zakonito prebivajo v EU. Ne nanaša se na državljane držav članic EU, katerih starši ali stari starši prihajajo iz tretjih držav, niti na državljane EU, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja, in njihove družinske člane;

| 6. | poudarja, da vključevanje kot področje politike ne more obstajati samo zase in se že po definiciji prekriva z več tradicionalnimi političnimi področji, ki se nanašajo na primer na izobraževanje, delo, blaginjo, zdravje, stanovanja itd., ter da se politika vključevanja v idealnem primeru izvaja horizontalno, pri čemer se na vsakem političnem področju namenja pozornost izzivom in priložnostim vključevanja; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da vključevanje kot področje politike ne more obstajati samo zase in se že po definiciji prekriva z več tradicionalnimi političnimi področji, ki se nanašajo na primer na izobraževanje, delo, blaginjo, zdravje, stanovanja itd., ter da se politika vključevanja v idealnem primeru izvaja horizontalno, pri čemer se na vsakem političnem področju namenja pozornost izzivom in priložnostim vključevanja;

| 7. | poudarja, da je vključevanje dvosmerni proces, ki je povezan s pravicami in dolžnostmi za državljane tretjih držav kot tudi za gostujočo družbo, pri čemer morata obe strani prevzeti svojo odgovornost; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je vključevanje dvosmerni proces, ki je povezan s pravicami in dolžnostmi za državljane tretjih držav kot tudi za gostujočo družbo, pri čemer morata obe strani prevzeti svojo odgovornost;

| 8. | poudarja, da je vključevanje idealno ključni del azilne in migracijske politike in da tako akcijskega načrta ni mogoče obravnavati ločeno od ostalih predlogov Evropske komisije, med drugim o skupnem evropskem azilnem sistemu (3) in o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah (4); |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je vključevanje idealno ključni del azilne in migracijske politike in da tako akcijskega načrta ni mogoče obravnavati ločeno od ostalih predlogov Evropske komisije, med drugim o skupnem evropskem azilnem sistemu (3) in o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah (4);

| 9. | ob zavedanju, da zaposlitev temeljno prispeva k vključevanju državljanov tretjih držav v družbo, se navezuje tudi na modro karto iz predloga Komisije o zakonitih migracijah v povezavi s pregledom direktive o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visoko usposobljene zaposlitve (5); |
| --- | --- |

9.

ob zavedanju, da zaposlitev temeljno prispeva k vključevanju državljanov tretjih držav v družbo, se navezuje tudi na modro karto iz predloga Komisije o zakonitih migracijah v povezavi s pregledom direktive o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visoko usposobljene zaposlitve (5);

Izzivi in priložnosti vključevanja

| 10. | se strinja z analizo Komisije, da bo nevključevanje pomenilo izjemno izgubo tako za državljane tretjih držav kot tudi za državo gostiteljico, družbeni in gospodarski stroški nevključevanja pa utegnejo preseči naložbe v politiko vključevanja in njen potencial; |
| --- | --- |

10.

se strinja z analizo Komisije, da bo nevključevanje pomenilo izjemno izgubo tako za državljane tretjih držav kot tudi za državo gostiteljico, družbeni in gospodarski stroški nevključevanja pa utegnejo preseči naložbe v politiko vključevanja in njen potencial;

| 11. | izraža prepričanje, da je dobra politika vključevanja eden od potrebnih pogojev za obravnavo razmeroma slabših rezultatov novo prispelih oseb v zvezi s trgom dela, izobraževanjem, prihodki, stanovanji, zdravjem, udejstvovanjem v družbi in socialno kohezijo, kot je razvidno iz kazalnikov OECD (6); |
| --- | --- |

11.

izraža prepričanje, da je dobra politika vključevanja eden od potrebnih pogojev za obravnavo razmeroma slabših rezultatov novo prispelih oseb v zvezi s trgom dela, izobraževanjem, prihodki, stanovanji, zdravjem, udejstvovanjem v družbi in socialno kohezijo, kot je razvidno iz kazalnikov OECD (6);

| 12. | se pridružuje pozivu Komisije k bolj prilagojenim rešitvam in je prepričan, da mora politika vključevanja namenjati večjo pozornost veliki raznolikosti različnih skupin državljanov tretjih držav in njihovim različnim potrebam. Dobra politika vključevanja torej temelji na pristopu po meri in ne izhaja iz univerzalnih rešitev. Med drugim je treba upoštevati znanje jezika, kulturno ozadje, raven izobrazbe, pričakovano dolžino bivanja, vzrok migracije, znanja in spretnosti, morebitne travme itd. Lokalne in regionalne oblasti imajo dobro izhodišče, da ukrepanje prilagodijo veliki raznolikosti med državljani tretjih držav in njihovim posebnim potrebam, in lahko na tem področju nudijo platformo za izmenjavo znanja in izkušenj. Odbor regij v zvezi s tem opozarja na dobro prakso, ki izhaja iz perspektive posameznika s tečaji vključevanja in udeležbe v javnem življenju, ki ustrezajo potrebam državljanov tretjih držav; |
| --- | --- |

12.

se pridružuje pozivu Komisije k bolj prilagojenim rešitvam in je prepričan, da mora politika vključevanja namenjati večjo pozornost veliki raznolikosti različnih skupin državljanov tretjih držav in njihovim različnim potrebam. Dobra politika vključevanja torej temelji na pristopu po meri in ne izhaja iz univerzalnih rešitev. Med drugim je treba upoštevati znanje jezika, kulturno ozadje, raven izobrazbe, pričakovano dolžino bivanja, vzrok migracije, znanja in spretnosti, morebitne travme itd. Lokalne in regionalne oblasti imajo dobro izhodišče, da ukrepanje prilagodijo veliki raznolikosti med državljani tretjih držav in njihovim posebnim potrebam, in lahko na tem področju nudijo platformo za izmenjavo znanja in izkušenj. Odbor regij v zvezi s tem opozarja na dobro prakso, ki izhaja iz perspektive posameznika s tečaji vključevanja in udeležbe v javnem življenju, ki ustrezajo potrebam državljanov tretjih držav;

| 13. | pozdravlja prepričanje Komisije in Evropskega parlamenta (7), da politika vključevanja na splošno in zlasti vključevanje beguncev na trg dela ne smeta potekati na račun politik za druge ranljive skupine v družbi gostiteljici; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja prepričanje Komisije in Evropskega parlamenta (7), da politika vključevanja na splošno in zlasti vključevanje beguncev na trg dela ne smeta potekati na račun politik za druge ranljive skupine v družbi gostiteljici;

Ustvarjanje bolj povezane družbe

| 14. | poudarja, da evropska družba temelji na osnovnih normah in vrednotah, kot so demokracija, pravna država, svoboda izražanja, svoboda veroizpovedi, enakost med spoloma, človekove pravice, solidarnost, strpnost itd. Pozdravlja dejstvo, da je povezavo med vključevanjem ter temi normami in vrednotami obravnaval Svet za splošne zadeve, ki je 24. maja 2016 razpravljal o pravni državi (8), in poziva prihodnji predsedstvi EU (malteško in estonsko) k nadaljevanju tega dialoga, da bi se med državami članicami, institucijami EU, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter civilno družbo razvilo globlje razumevanje glede zaščite teh norm in vrednot ter o tem, kako lahko prispevajo k vključevanju; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da evropska družba temelji na osnovnih normah in vrednotah, kot so demokracija, pravna država, svoboda izražanja, svoboda veroizpovedi, enakost med spoloma, človekove pravice, solidarnost, strpnost itd. Pozdravlja dejstvo, da je povezavo med vključevanjem ter temi normami in vrednotami obravnaval Svet za splošne zadeve, ki je 24. maja 2016 razpravljal o pravni državi (8), in poziva prihodnji predsedstvi EU (malteško in estonsko) k nadaljevanju tega dialoga, da bi se med državami članicami, institucijami EU, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter civilno družbo razvilo globlje razumevanje glede zaščite teh norm in vrednot ter o tem, kako lahko prispevajo k vključevanju;

| 15. | je prepričan, da sta za uspešno vključevanje bistvenega pomena razumevanje in sprejemanje teh evropskih norm in vrednot, tako med državljani tretjih držav kot tudi v družbi gostiteljici. To je v skladu z idejo, da je politiko vključevanja najbolje povezati s spodbujanjem udeležbe v javnem življenju in oblikovanjem skupnosti ter da je zato treba na različnih ravneh razviti in podpreti primerna orodja za krepitev medsebojnega razumevanja z ustrezno podporo na evropski ravni, ki bodo vključevala državljansko vzgojo, tako s klasičnimi tečaji kot tudi v inovativnih oblikah poučevanja; |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da sta za uspešno vključevanje bistvenega pomena razumevanje in sprejemanje teh evropskih norm in vrednot, tako med državljani tretjih držav kot tudi v družbi gostiteljici. To je v skladu z idejo, da je politiko vključevanja najbolje povezati s spodbujanjem udeležbe v javnem življenju in oblikovanjem skupnosti ter da je zato treba na različnih ravneh razviti in podpreti primerna orodja za krepitev medsebojnega razumevanja z ustrezno podporo na evropski ravni, ki bodo vključevala državljansko vzgojo, tako s klasičnimi tečaji kot tudi v inovativnih oblikah poučevanja;

| 16. | poudarja, da je treba razviti mehanizme, ki po eni strani krepijo solidarnost in sodelovanje med vsemi evropskimi regijami in po drugi strani sodelovanje med različnimi upravami in strokovnimi akterji. Ozaveščanje vlad držav članic, ki imajo pristojnosti na področju azila, je bistveni izziv; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba razviti mehanizme, ki po eni strani krepijo solidarnost in sodelovanje med vsemi evropskimi regijami in po drugi strani sodelovanje med različnimi upravami in strokovnimi akterji. Ozaveščanje vlad držav članic, ki imajo pristojnosti na področju azila, je bistveni izziv;

| 17. | v zvezi s tem opozarja na dobro prakso v zvezi z udeležbo v javnem življenju, ko so državljanom tretjih držav na voljo tečaji o spoznavanju družbe, na katerih se na interaktiven način seznanijo z evropskimi normami in vrednotami ter načinom življenja v družbi gostiteljici. Cilj je, da prejmejo podporo pri usvojitvi ustreznih instrumentov, s katerimi bodo postali polnopravni člani družbe; |
| --- | --- |

17.

v zvezi s tem opozarja na dobro prakso v zvezi z udeležbo v javnem življenju, ko so državljanom tretjih držav na voljo tečaji o spoznavanju družbe, na katerih se na interaktiven način seznanijo z evropskimi normami in vrednotami ter načinom življenja v družbi gostiteljici. Cilj je, da prejmejo podporo pri usvojitvi ustreznih instrumentov, s katerimi bodo postali polnopravni člani družbe;

| 18. | predlaga, da se poiščejo pobude v različnih državah članicah EU, v katerih morajo državljani tretjih držav podpisati izjavo o vključevanju in udejstvovanju, ki med drugim vsebuje temeljne norme in vrednote, da se prouči, kako te pobude vplivajo na zadevno družbo, ter da se rezultati in izkušnje s tovrstnimi programi izmenjajo, da bodo lokalne in regionalne oblasti lahko imele od tega koristi; poudarja, da se tem temeljnim normam in vrednotam morajo aktivno zavezati ne le državljani tretjih držav, temveč tudi lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

18.

predlaga, da se poiščejo pobude v različnih državah članicah EU, v katerih morajo državljani tretjih držav podpisati izjavo o vključevanju in udejstvovanju, ki med drugim vsebuje temeljne norme in vrednote, da se prouči, kako te pobude vplivajo na zadevno družbo, ter da se rezultati in izkušnje s tovrstnimi programi izmenjajo, da bodo lokalne in regionalne oblasti lahko imele od tega koristi; poudarja, da se tem temeljnim normam in vrednotam morajo aktivno zavezati ne le državljani tretjih držav, temveč tudi lokalno prebivalstvo;

| 19. | ponavlja, da je vključevanje dvosmerni proces, pri čemer mora tudi država gostiteljica izpolniti svojo nalogo. Pri tem mora družba gostiteljica državljanom tretjih držav omogočiti dejavno udejstvovanje s tem, da odpravi ovire in omogoči dostop do osnovnih storitev, in jim nuditi proces vključevanja, ki jim bo omogočil, da se seznanijo z družbo, v kateri živijo. Zlasti pri družinskih migracijah lahko družba gostiteljica prevzame pomembno vlogo v procesu vključevanja. V prvi vrsti so tu države članice ter lokalne in regionalne oblasti, poleg tega pa so znotraj države gostiteljice pomembni partnerji na področju politike vključevanja še nevladne organizacije, civilna družba, zasebni sektor, verske skupnosti ali manjšinske etnične skupnosti; |
| --- | --- |

19.

ponavlja, da je vključevanje dvosmerni proces, pri čemer mora tudi država gostiteljica izpolniti svojo nalogo. Pri tem mora družba gostiteljica državljanom tretjih držav omogočiti dejavno udejstvovanje s tem, da odpravi ovire in omogoči dostop do osnovnih storitev, in jim nuditi proces vključevanja, ki jim bo omogočil, da se seznanijo z družbo, v kateri živijo. Zlasti pri družinskih migracijah lahko družba gostiteljica prevzame pomembno vlogo v procesu vključevanja. V prvi vrsti so tu države članice ter lokalne in regionalne oblasti, poleg tega pa so znotraj države gostiteljice pomembni partnerji na področju politike vključevanja še nevladne organizacije, civilna družba, zasebni sektor, verske skupnosti ali manjšinske etnične skupnosti;

| 20. | opozarja tudi na odgovornost vseh teh različnih akterjev, da državo gostiteljico pripravijo na prihod državljanov tretjih držav in da spodbujajo sprejem, ter v zvezi s tem poudarja pomen pravilnega obveščanja družbe gostiteljice; |
| --- | --- |

20.

opozarja tudi na odgovornost vseh teh različnih akterjev, da državo gostiteljico pripravijo na prihod državljanov tretjih držav in da spodbujajo sprejem, ter v zvezi s tem poudarja pomen pravilnega obveščanja družbe gostiteljice;

Prednostne naloge politike za podpiranje vključevanja

Ukrepi pred odhodom in prihodom

| 21. | je prepričan, da je najbolje, da se proces vključevanja, če je le mogoče, začne čim prej, tudi kadar se državljani tretjih držav nahajajo še v državi izvora; |
| --- | --- |

21.

je prepričan, da je najbolje, da se proces vključevanja, če je le mogoče, začne čim prej, tudi kadar se državljani tretjih držav nahajajo še v državi izvora;

| 22. | opozarja, da je znanje jezika države gostiteljice njuno potrebno za dobro vključevanje in da učenje novega jezika pogosto traja nekaj časa. Tako različne države članice EU že pred prihodom državljanov tretjih držav v državo gostiteljico organizirajo jezikovni pouk ali teste. S tem se čim bolj skrajša obdobje, v katerem se državljani tretjih držav v državi gostiteljici ne morejo izražati v lokalnem jeziku, in olajša interakcija z lokalno družbo gostiteljico. Vsekakor to ne sme biti pogoj za odobritev zaščite beguncem ali upravičencem do sekundarne zaščite; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da je znanje jezika države gostiteljice njuno potrebno za dobro vključevanje in da učenje novega jezika pogosto traja nekaj časa. Tako različne države članice EU že pred prihodom državljanov tretjih držav v državo gostiteljico organizirajo jezikovni pouk ali teste. S tem se čim bolj skrajša obdobje, v katerem se državljani tretjih držav v državi gostiteljici ne morejo izražati v lokalnem jeziku, in olajša interakcija z lokalno družbo gostiteljico. Vsekakor to ne sme biti pogoj za odobritev zaščite beguncem ali upravičencem do sekundarne zaščite;

| 23. | poudarja, da so pogovori z državljani tretjih držav ob sprejemu ključni za oblikovanje rešitev po meri, saj omogočajo boljše razumevanje pričakovanj državljana tretje države in družbe gostiteljice. Če je to mogoče, bi se ti pogovori lahko izvajali že deloma v državi izvora, tako da se državljan tretje države lahko popolnoma osredotoči na dejansko vključevanje takoj, ko prispe v družbo gostiteljico; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da so pogovori z državljani tretjih držav ob sprejemu ključni za oblikovanje rešitev po meri, saj omogočajo boljše razumevanje pričakovanj državljana tretje države in družbe gostiteljice. Če je to mogoče, bi se ti pogovori lahko izvajali že deloma v državi izvora, tako da se državljan tretje države lahko popolnoma osredotoči na dejansko vključevanje takoj, ko prispe v družbo gostiteljico;

| 24. | poudarja pomen spremljevalnih ukrepov v okviru obveščanja družbe gostiteljice o prihodu državljanov tretjih držav, zlasti v skupnostih, ki sprejemajo preseljene begunce; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen spremljevalnih ukrepov v okviru obveščanja družbe gostiteljice o prihodu državljanov tretjih držav, zlasti v skupnostih, ki sprejemajo preseljene begunce;

Izobraževanje

| 25. | pozdravlja poudarek Komisije na izobraževanju kot enem od osrednjih področij politike, od katerih je odvisen uspeh politike vključevanja, in v zvezi s tem poziva k nadaljnjemu spremljanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja poudarek Komisije na izobraževanju kot enem od osrednjih področij politike, od katerih je odvisen uspeh politike vključevanja, in v zvezi s tem poziva k nadaljnjemu spremljanju načela subsidiarnosti;

| 26. | poudarja, da je usvojitev uradnih jezikov družbe gostiteljice prednostnega pomena za to, da bodo državljani tretjih držav in njihovi otroci čim prej sposobni interakcije z družbo gostiteljico in da bodo lahko uveljavljali svoje pravice in izpolnjevali svoje dolžnosti. Pomembno je, da se tudi tu spodbudi izobraževanje po meri na podlagi profila državljana tretje države in njegovih posebnih potreb; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je usvojitev uradnih jezikov družbe gostiteljice prednostnega pomena za to, da bodo državljani tretjih držav in njihovi otroci čim prej sposobni interakcije z družbo gostiteljico in da bodo lahko uveljavljali svoje pravice in izpolnjevali svoje dolžnosti. Pomembno je, da se tudi tu spodbudi izobraževanje po meri na podlagi profila državljana tretje države in njegovih posebnih potreb;

| 27. | opozarja na dobro prakso sprejemnih programov za tujegovoreče državljane tretjih držav v osnovnih in srednjih šolah, ki ponujajo prilagojene rešitve z ločenimi razredi, dodatno podporo v običajnih razredih ali s kombinacijo teh pristopov (9); |
| --- | --- |

27.

opozarja na dobro prakso sprejemnih programov za tujegovoreče državljane tretjih držav v osnovnih in srednjih šolah, ki ponujajo prilagojene rešitve z ločenimi razredi, dodatno podporo v običajnih razredih ali s kombinacijo teh pristopov (9);

| 28. | poudarja dobro prakso v zvezi z ukrepi za premostitev jezikovnih težav, na primer v izobraževanju z uporabo prevajalcev in tolmačev za potrebe skupnosti, s pomočjo katerih lahko učitelji in vzgojitelji poskrbijo za to, da lahko državljani tretjih držav, ki še ne obvladajo jezika države gostiteljice, vseeno aktivno komunicirajo z izobraževalnimi ustanovami, v katerih se šolajo njihovi otroci; |
| --- | --- |

28.

poudarja dobro prakso v zvezi z ukrepi za premostitev jezikovnih težav, na primer v izobraževanju z uporabo prevajalcev in tolmačev za potrebe skupnosti, s pomočjo katerih lahko učitelji in vzgojitelji poskrbijo za to, da lahko državljani tretjih držav, ki še ne obvladajo jezika države gostiteljice, vseeno aktivno komunicirajo z izobraževalnimi ustanovami, v katerih se šolajo njihovi otroci;

| 29. | pozdravlja predlog Komisije, da se nadalje proučijo možnosti za državljansko vzgojo v srednješolskem izobraževanju glede na to, da mora biti vsak seznanjen s predpisi, kulturo, normami in vrednotami družbe; predlaga, da se to stori tudi v izobraževanju odraslih in poklicnem izobraževanju; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja predlog Komisije, da se nadalje proučijo možnosti za državljansko vzgojo v srednješolskem izobraževanju glede na to, da mora biti vsak seznanjen s predpisi, kulturo, normami in vrednotami družbe; predlaga, da se to stori tudi v izobraževanju odraslih in poklicnem izobraževanju;

| 30. | poziva, naj se posebna pozornost nameni ciljni skupini državljanov tretjih držav od 16 do 18 let, ki pogosto končujejo obvezno izobraževanje in običajno še nimajo potrebnih instrumentov za začetek poklicnega oziroma visokošolskega izobraževanja ali za uspešen vstop na trg dela; |
| --- | --- |

30.

poziva, naj se posebna pozornost nameni ciljni skupini državljanov tretjih držav od 16 do 18 let, ki pogosto končujejo obvezno izobraževanje in običajno še nimajo potrebnih instrumentov za začetek poklicnega oziroma visokošolskega izobraževanja ali za uspešen vstop na trg dela;

Vključevanje na trg dela in dostop do poklicnega usposabljanja

| 31. | pozdravlja dejstvo, da Komisija vključevanje na trg dela izpostavlja kot eno od prednostnih nalog v zvezi z možnostmi državljanov tretjih držav, da se ustalijo v družbi in se v njej udejstvujejo, glede na nižjo stopnjo zaposlenosti novo prispelih oseb, zlasti žensk, v primerjavi s stopnjo zaposlenosti domačega prebivalstva (10); |
| --- | --- |

31.

pozdravlja dejstvo, da Komisija vključevanje na trg dela izpostavlja kot eno od prednostnih nalog v zvezi z možnostmi državljanov tretjih držav, da se ustalijo v družbi in se v njej udejstvujejo, glede na nižjo stopnjo zaposlenosti novo prispelih oseb, zlasti žensk, v primerjavi s stopnjo zaposlenosti domačega prebivalstva (10);

| 32. | poziva k vzpostavitvi sistemov, eventualno prek možnosti opravljanja pripravništev, pa tudi prek svetovalnih služb in pravne pomoči, ki bodo državljanom tretjih držav čim prej dali dostop do trga dela. S tem bodo lahko prek stikov s sodelavci v praksi vadili jezik in hkrati ustvarili mrežo, ki jim lahko pomaga do zaposlitve in osamosvojitve; |
| --- | --- |

32.

poziva k vzpostavitvi sistemov, eventualno prek možnosti opravljanja pripravništev, pa tudi prek svetovalnih služb in pravne pomoči, ki bodo državljanom tretjih držav čim prej dali dostop do trga dela. S tem bodo lahko prek stikov s sodelavci v praksi vadili jezik in hkrati ustvarili mrežo, ki jim lahko pomaga do zaposlitve in osamosvojitve;

| 33. | v okviru vključevanja v izobraževanje in trg dela pozdravlja ukrepe za državljane tretjih držav, ki niso več šoloobvezni, da naknadno pridobijo osnovno poklicno izobrazbo in izboljšajo svojo pripravljenost za usposabljanje; |
| --- | --- |

33.

v okviru vključevanja v izobraževanje in trg dela pozdravlja ukrepe za državljane tretjih držav, ki niso več šoloobvezni, da naknadno pridobijo osnovno poklicno izobrazbo in izboljšajo svojo pripravljenost za usposabljanje;

| 34. | je prepričan, da lahko usmerjena ekonomska migracija pripomore k obvladovanju izzivov v zvezi s staranjem prebivalstva, potrebo po določeni delovni sili in pritiskom na sisteme socialne varnosti, vendar poudarja, da je sprejem in s tem povezano vključevanje beguncev ter načelo združitve družine v prvi vrsti treba obravnavati kot nekaj, kar je v interesu tako družbe gostiteljice kot migranta in temelji na temeljnih pravicah in mednarodnih obveznostih, in se ga ne sme napačno predstavljati kot rešitev za naše probleme trga dela; |
| --- | --- |

34.

je prepričan, da lahko usmerjena ekonomska migracija pripomore k obvladovanju izzivov v zvezi s staranjem prebivalstva, potrebo po določeni delovni sili in pritiskom na sisteme socialne varnosti, vendar poudarja, da je sprejem in s tem povezano vključevanje beguncev ter načelo združitve družine v prvi vrsti treba obravnavati kot nekaj, kar je v interesu tako družbe gostiteljice kot migranta in temelji na temeljnih pravicah in mednarodnih obveznostih, in se ga ne sme napačno predstavljati kot rešitev za naše probleme trga dela;

| 35. | priznava, da je treba splošna in poklicna znanja in spretnosti ter kvalifikacije državljanov tretjih držav hitro in pravilno oceniti in potrditi, glede na to da je to najpomembneje za njihovo udeležbo na trgu dela oziroma njihovo pripravo nanjo s poklicnim usposabljanjem. Zato med drugim z zanimanjem pričakuje pripravo predlogov Komisije v okviru njenega novega programa za znanja in spretnosti za Evropo (11); |
| --- | --- |

35.

priznava, da je treba splošna in poklicna znanja in spretnosti ter kvalifikacije državljanov tretjih držav hitro in pravilno oceniti in potrditi, glede na to da je to najpomembneje za njihovo udeležbo na trgu dela oziroma njihovo pripravo nanjo s poklicnim usposabljanjem. Zato med drugim z zanimanjem pričakuje pripravo predlogov Komisije v okviru njenega novega programa za znanja in spretnosti za Evropo (11);

| 36. | v zvezi s pregledom direktive o modri karti (12) poudarja, da je za evropska gospodarstva bistveno, da se privabljajo visokokvalificirane osebe za dejansko prosta delovna mesta; |
| --- | --- |

36.

v zvezi s pregledom direktive o modri karti (12) poudarja, da je za evropska gospodarstva bistveno, da se privabljajo visokokvalificirane osebe za dejansko prosta delovna mesta;

| 37. | izraža zadovoljstvo, da je bil 16. marca 2016 pripravljen tristranski socialni vrh o begunski krizi, vendar poziva, naj se upošteva tudi šolstvo, glede na to da je pomemben partner, ki lahko prispeva k napredku v razpravi o vključevanju (na trg dela); |
| --- | --- |

37.

izraža zadovoljstvo, da je bil 16. marca 2016 pripravljen tristranski socialni vrh o begunski krizi, vendar poziva, naj se upošteva tudi šolstvo, glede na to da je pomemben partner, ki lahko prispeva k napredku v razpravi o vključevanju (na trg dela);

Dostop do osnovnih storitev

| 38. | znova poudarja, da je treba jasno razlikovati med (ekonomskimi) migranti in begunci ali upravičenci do sekundarne zaščite, zlasti v politični razpravi o dostopu do osnovnih storitev glede na to da imajo lahko različne ciljne skupine različne potrebe, pri čemer je potreben bistveno drugačen pristop; vendar poudarja, da je vsem državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, treba omogočiti uspešno vključevanje; |
| --- | --- |

38.

znova poudarja, da je treba jasno razlikovati med (ekonomskimi) migranti in begunci ali upravičenci do sekundarne zaščite, zlasti v politični razpravi o dostopu do osnovnih storitev glede na to da imajo lahko različne ciljne skupine različne potrebe, pri čemer je potreben bistveno drugačen pristop; vendar poudarja, da je vsem državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, treba omogočiti uspešno vključevanje;

| 39. | poudarja, da so države članice pristojne za organizacijo svojih sistemov socialne varnosti, in je seznanjen s politično razpravo v različnih državah članicah, v katerih se priporoča načelo zavarovanja in se torej prednost daje postopnemu dajanju določenih socialnih pravic, tudi državljanom tretjih držav, na podlagi plačanih prispevkov; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da so države članice pristojne za organizacijo svojih sistemov socialne varnosti, in je seznanjen s politično razpravo v različnih državah članicah, v katerih se priporoča načelo zavarovanja in se torej prednost daje postopnemu dajanju določenih socialnih pravic, tudi državljanom tretjih držav, na podlagi plačanih prispevkov;

| 40. | v okviru zdravstvenega varstva poziva k večjemu poudarku na varstvu duševnega zdravja, ki je zlasti lahko pomembno pri sprejemu in vključevanju beguncev, ki so izkusili vojno ali doživeli druge travme, zlasti otroci in mladi; |
| --- | --- |

40.

v okviru zdravstvenega varstva poziva k večjemu poudarku na varstvu duševnega zdravja, ki je zlasti lahko pomembno pri sprejemu in vključevanju beguncev, ki so izkusili vojno ali doživeli druge travme, zlasti otroci in mladi;

| 41. | se zaveda, da imajo države članice pravico, da od migrantov, ki niso upravičeni do zaščite v skladu z mednarodnim pravom, zahtevajo, da ob prihodu v družbo gostiteljico poskrbijo za lastno preživljanje in ne izkoriščajo sistema socialne varnosti; |
| --- | --- |

41.

se zaveda, da imajo države članice pravico, da od migrantov, ki niso upravičeni do zaščite v skladu z mednarodnim pravom, zahtevajo, da ob prihodu v družbo gostiteljico poskrbijo za lastno preživljanje in ne izkoriščajo sistema socialne varnosti;

| 42. | opozarja, da je še vedno treba nameniti dovolj pozornosti socialnim stanovanjem, ne glede na to da bi se moral stanovalec – naj bo to državljan tretje države ali ne – slej ko prej osamosvojiti, tako da lahko poišče stanovanje na zasebnem trgu; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da je še vedno treba nameniti dovolj pozornosti socialnim stanovanjem, ne glede na to da bi se moral stanovalec – naj bo to državljan tretje države ali ne – slej ko prej osamosvojiti, tako da lahko poišče stanovanje na zasebnem trgu;

| 43. | pozdravlja stališče Komisije, da se politika vključevanja ne sme izvajati na račun politik za druge ranljive skupine v družbi gostiteljici; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja stališče Komisije, da se politika vključevanja ne sme izvajati na račun politik za druge ranljive skupine v družbi gostiteljici;

Aktivna udeležba in socialna vključenost

| 44. | pozdravlja dejstvo, da Komisija s tem poglavjem v akcijskem načrtu poudarja aktivno državljanstvo, tako da državljani tretjih držav ne bodo za vedno ostali novo prispele osebe, ampak bodo čim prej postali del družbe gostiteljice, ne glede na svoje državljanstvo; zato se zavzema ne le za politiko vključevanja, ampak tudi za spodbujanje udeležbe v javnem življenju in oblikovanje skupnosti; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja dejstvo, da Komisija s tem poglavjem v akcijskem načrtu poudarja aktivno državljanstvo, tako da državljani tretjih držav ne bodo za vedno ostali novo prispele osebe, ampak bodo čim prej postali del družbe gostiteljice, ne glede na svoje državljanstvo; zato se zavzema ne le za politiko vključevanja, ampak tudi za spodbujanje udeležbe v javnem življenju in oblikovanje skupnosti;

| 45. | se strinja s Komisijo, da pri vključevanju ne gre le za usvojitev jezika in zaposlitev, ampak tudi za aktivno udeležbo v skupnosti in civilni družbi. Tudi zato je pomembno, da vključevanja državljanov tretjih držav ne ponuja ali izvaja le politika, ampak je v to vključena tudi civilna družba; |
| --- | --- |

45.

se strinja s Komisijo, da pri vključevanju ne gre le za usvojitev jezika in zaposlitev, ampak tudi za aktivno udeležbo v skupnosti in civilni družbi. Tudi zato je pomembno, da vključevanja državljanov tretjih držav ne ponuja ali izvaja le politika, ampak je v to vključena tudi civilna družba;

| 46. | meni, da je poleg formalnega učenja uradnih jezikov družbe gostiteljice v okviru izobraževanja pomemben tudi neformalni okvir, ki ga nudi interakcija s civilno družbo, v katerem lahko državljani tretjih držav uporabljajo te nove jezike in jih vadijo, s čimer jih usvojijo na zelo praktičen način; |
| --- | --- |

46.

meni, da je poleg formalnega učenja uradnih jezikov družbe gostiteljice v okviru izobraževanja pomemben tudi neformalni okvir, ki ga nudi interakcija s civilno družbo, v katerem lahko državljani tretjih držav uporabljajo te nove jezike in jih vadijo, s čimer jih usvojijo na zelo praktičen način;

| 47. | je tako kot Komisija prepričan, da udeležba državljanov tretjih držav v civilni družbi gostiteljici spodbuja dialog in medsebojno razumevanje med novo prispelimi osebami in družbo gostiteljico in da se s tem povečuje sprejemanje družbe gostiteljice in zmanjšujeta diskriminacija in rasizem; |
| --- | --- |

47.

je tako kot Komisija prepričan, da udeležba državljanov tretjih držav v civilni družbi gostiteljici spodbuja dialog in medsebojno razumevanje med novo prispelimi osebami in družbo gostiteljico in da se s tem povečuje sprejemanje družbe gostiteljice in zmanjšujeta diskriminacija in rasizem;

| 48. | podpira poziv Komisije državam članicam, naj zagotovijo uveljavljanje pravic v zvezi z zaščito pred diskriminacijo in rasizmom, ter poziva k aktivni politiki enakih možnosti in nediskriminacije za krepitev skupnega državljanstva; |
| --- | --- |

48.

podpira poziv Komisije državam članicam, naj zagotovijo uveljavljanje pravic v zvezi z zaščito pred diskriminacijo in rasizmom, ter poziva k aktivni politiki enakih možnosti in nediskriminacije za krepitev skupnega državljanstva;

Instrumenti politike za podpiranje vključevanja

Usklajevanje politik

| 49. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da pri preoblikovanju sedanje mreže nacionalnih kontaktnih točk za vključevanje v evropsko mrežo za vključevanje večjo pozornost nameni izmenjavi dobre prakse zlasti tako, da sodeluje s civilno družbo ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja prizadevanja Komisije, da pri preoblikovanju sedanje mreže nacionalnih kontaktnih točk za vključevanje v evropsko mrežo za vključevanje večjo pozornost nameni izmenjavi dobre prakse zlasti tako, da sodeluje s civilno družbo ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 50. | poziva Komisijo, naj evropska mreža za vključevanje postane platforma, ki bo spodbujala in podpirala sodelovanje in soodgovorno ukrepanje nacionalne, regionalne in lokalne ravni pri opredelitvi politik vključevanja in pri usklajevanju in razdelitvi pristojnosti (13); |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj evropska mreža za vključevanje postane platforma, ki bo spodbujala in podpirala sodelovanje in soodgovorno ukrepanje nacionalne, regionalne in lokalne ravni pri opredelitvi politik vključevanja in pri usklajevanju in razdelitvi pristojnosti (13);

Financiranje

| 51. | obžaluje dejstvo, da so države članice – čeprav se zaveda, da je to v njihovi pristojnosti – v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 v svojih nacionalnih programih Sklada za azil, migracije in vključevanje za vključevanje namenile manj sredstev, medtem ko so se potrebe ravno povečale, zlasti v okviru sedanje krize na področju migracij in azila in humanitarne krize; |
| --- | --- |

51.

obžaluje dejstvo, da so države članice – čeprav se zaveda, da je to v njihovi pristojnosti – v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 v svojih nacionalnih programih Sklada za azil, migracije in vključevanje za vključevanje namenile manj sredstev, medtem ko so se potrebe ravno povečale, zlasti v okviru sedanje krize na področju migracij in azila in humanitarne krize;

| 52. | pozdravlja dejstvo, da si Komisija v osnutku proračuna za leto 2017 prizadeva za okrepitev finančne pomoči EU državam članicam iz Sklada za azil, migracije in vključevanje; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja dejstvo, da si Komisija v osnutku proračuna za leto 2017 prizadeva za okrepitev finančne pomoči EU državam članicam iz Sklada za azil, migracije in vključevanje;

| 53. | je prepričan, da je treba najti sinergije med različnimi evropskimi skladi, ki lahko podprejo politiko vključevanja. V prvi vrsti gre seveda za Sklad za azil, migracije in vključevanje, vendar pa je določene projekte vključevanja treba omogočiti tudi v okviru Sklada za notranjo varnost, Evropskega socialnega sklada (ESS), Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRS), Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (14); |
| --- | --- |

53.

je prepričan, da je treba najti sinergije med različnimi evropskimi skladi, ki lahko podprejo politiko vključevanja. V prvi vrsti gre seveda za Sklad za azil, migracije in vključevanje, vendar pa je določene projekte vključevanja treba omogočiti tudi v okviru Sklada za notranjo varnost, Evropskega socialnega sklada (ESS), Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRS), Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (14);

| 54. | poziva Evropsko komisijo, naj razmisli o oblikovanju posebnega tematskega cilja o vključevanju v okviru kohezijske politike po letu 2020, da se zagotovijo bolj učinkovita in ciljno usmerjena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za projekte vključevanja. Kar zadeva programsko obdobje 2014–2020, upravni organi potrebujejo čim bolj jasne in natančne dodatne smernice v zvezi z ukrepi vključevanja, ki so upravičeni do sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

54.

poziva Evropsko komisijo, naj razmisli o oblikovanju posebnega tematskega cilja o vključevanju v okviru kohezijske politike po letu 2020, da se zagotovijo bolj učinkovita in ciljno usmerjena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za projekte vključevanja. Kar zadeva programsko obdobje 2014–2020, upravni organi potrebujejo čim bolj jasne in natančne dodatne smernice v zvezi z ukrepi vključevanja, ki so upravičeni do sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 55. | poziva k temu, da se za države članice, lokalne in regionalne oblasti ter civilno družbo čim bolj poenostavi način vlaganja predlogov za nacionalne programe v okviru različnih skladov, ter zato med drugim pozdravlja predlog Komisije za večjo uporabo partnerskih mehanizmov; |
| --- | --- |

55.

poziva k temu, da se za države članice, lokalne in regionalne oblasti ter civilno družbo čim bolj poenostavi način vlaganja predlogov za nacionalne programe v okviru različnih skladov, ter zato med drugim pozdravlja predlog Komisije za večjo uporabo partnerskih mehanizmov;

| 56. | poziva k širši in bolj ciljno usmerjeni uporabi programa Interreg za podporo projektov vključevanja, vključno s prilagoditvijo pravil in prednostnih nalog zadevnih operativnih programov. Poudarja osrednjo vlogo evropskega teritorialnega sodelovanja za izboljšanje politike vključevanja, zlasti na lokalni ravni, s spodbujanjem sinergij in izmenjave dobrih praks; |
| --- | --- |

56.

poziva k širši in bolj ciljno usmerjeni uporabi programa Interreg za podporo projektov vključevanja, vključno s prilagoditvijo pravil in prednostnih nalog zadevnih operativnih programov. Poudarja osrednjo vlogo evropskega teritorialnega sodelovanja za izboljšanje politike vključevanja, zlasti na lokalni ravni, s spodbujanjem sinergij in izmenjave dobrih praks;

| 57. | poziva Komisijo k zmanjšanju čezmerne upravne obremenitve in birokracije v okviru nadzornih mehanizmov v različnih evropskih skladih, ki se uporabljajo za projekte vključevanja, da bodo lahko države članice, lokalne in regionalne oblasti učinkovito usmerile vso svojo energijo v politiko vključevanja na terenu, brez poseganja v upravičeno strogo preverjanje, katerega namen je učinkovita poraba javnih sredstev; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo k zmanjšanju čezmerne upravne obremenitve in birokracije v okviru nadzornih mehanizmov v različnih evropskih skladih, ki se uporabljajo za projekte vključevanja, da bodo lahko države članice, lokalne in regionalne oblasti učinkovito usmerile vso svojo energijo v politiko vključevanja na terenu, brez poseganja v upravičeno strogo preverjanje, katerega namen je učinkovita poraba javnih sredstev;

| 58. | poziva Komisijo, naj pristop po meri, ki ga zahteva politika vključevanja, izvaja tudi v nadzornih mehanizmih v različnih evropskih skladih, ki se uporabljajo za projekte vključevanja, brez poseganja v upravičeno strogo preverjanje, katerega namen je učinkovita poraba javnih sredstev; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj pristop po meri, ki ga zahteva politika vključevanja, izvaja tudi v nadzornih mehanizmih v različnih evropskih skladih, ki se uporabljajo za projekte vključevanja, brez poseganja v upravičeno strogo preverjanje, katerega namen je učinkovita poraba javnih sredstev;

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

| 59. | znova poudarja, da se dejanska politika vključevanja izvaja zlasti na lokalni in regionalni ravni in da se ti najbolj neposredno soočata z izzivi in priložnostmi vključevanja; |
| --- | --- |

59.

znova poudarja, da se dejanska politika vključevanja izvaja zlasti na lokalni in regionalni ravni in da se ti najbolj neposredno soočata z izzivi in priložnostmi vključevanja;

| 60. | zato Komisijo poziva, naj upošteva posebne potrebe lokalnih in regionalnih oblasti ter jih čim bolj podpre in bolj kot v preteklosti vključi v politiko vključevanja, ki se pripravlja, izvaja oziroma spodbuja na evropski ravni; |
| --- | --- |

60.

zato Komisijo poziva, naj upošteva posebne potrebe lokalnih in regionalnih oblasti ter jih čim bolj podpre in bolj kot v preteklosti vključi v politiko vključevanja, ki se pripravlja, izvaja oziroma spodbuja na evropski ravni;

| 61. | poziva Komisijo, naj spodbuja in finančno podpira države članice in regije pri izvajanju ukrepov za vključevanje, zlasti v zvezi z izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem, vstopom na trg dela in iskanjem stanovanja, ter spodbuja izmenjavo dobrih praks v regijah, ki že izvajajo ukrepe za vključevanje, kot je razpršeni sprejem; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj spodbuja in finančno podpira države članice in regije pri izvajanju ukrepov za vključevanje, zlasti v zvezi z izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem, vstopom na trg dela in iskanjem stanovanja, ter spodbuja izmenjavo dobrih praks v regijah, ki že izvajajo ukrepe za vključevanje, kot je razpršeni sprejem;

| 62. | v tem okviru poziva Komisijo, naj OR kot posvetovalni organ EU, ki ga sestavljajo predstavniki evropskih regionalnih in lokalnih oblasti, obravnava kot privilegiranega partnerja, in spodbuja tudi druge oblike sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, njihovimi združenji ali drugimi partnerstvi, mrežami in platformami (na primer Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti, Konferenco regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo, skupnimi posvetovalnimi odbori, delovnimi skupinami, Konferenco obrobnih morskih regij, Svetom evropskih občin in regij itd.), da se čim bolj poveča prispevek lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

62.

v tem okviru poziva Komisijo, naj OR kot posvetovalni organ EU, ki ga sestavljajo predstavniki evropskih regionalnih in lokalnih oblasti, obravnava kot privilegiranega partnerja, in spodbuja tudi druge oblike sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, njihovimi združenji ali drugimi partnerstvi, mrežami in platformami (na primer Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti, Konferenco regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo, skupnimi posvetovalnimi odbori, delovnimi skupinami, Konferenco obrobnih morskih regij, Svetom evropskih občin in regij itd.), da se čim bolj poveča prispevek lokalnih in regionalnih oblasti;

| 63. | poziva Komisijo, naj Odbor regij aktivno vključi v spodbujanje izmenjave dobre prakse z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, zlasti na področju politike vključevanja, ki se izvaja pred odhodom ali prihodom, ter politiko vključevanja, ki se nanaša na izobraževanje, trg dela in poklicno usposabljanje, dostop do osnovnih storitev ter aktivno udeležbo in socialno vključenost; v tem okviru med drugim opozarja na primerjalno študijo o politiki vključevanja, ki jo je izvedel Odbor regij (15); |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj Odbor regij aktivno vključi v spodbujanje izmenjave dobre prakse z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, zlasti na področju politike vključevanja, ki se izvaja pred odhodom ali prihodom, ter politiko vključevanja, ki se nanaša na izobraževanje, trg dela in poklicno usposabljanje, dostop do osnovnih storitev ter aktivno udeležbo in socialno vključenost; v tem okviru med drugim opozarja na primerjalno študijo o politiki vključevanja, ki jo je izvedel Odbor regij (15);

| 64. | poziva Evropsko komisijo k nadaljnjemu napredku v zvezi z vprašanjem mladoletnikov brez spremstva v okviru migracij, ki je ponekod v pristojnosti regij, in jo poziva, naj države članice spodbuja k delitvi bremen in odgovornosti med evropsko, nacionalno in regionalno ravnjo. Odbor z zanimanjem pričakuje novo celovito strategijo Komisije, ki se bo izvajala kot dopolnilo akcijskega načrta za mladoletnike (2010–2014), da se bo upošteval položaj pogrešanih otrok in otrok brez spremstva; |
| --- | --- |

64.

poziva Evropsko komisijo k nadaljnjemu napredku v zvezi z vprašanjem mladoletnikov brez spremstva v okviru migracij, ki je ponekod v pristojnosti regij, in jo poziva, naj države članice spodbuja k delitvi bremen in odgovornosti med evropsko, nacionalno in regionalno ravnjo. Odbor z zanimanjem pričakuje novo celovito strategijo Komisije, ki se bo izvajala kot dopolnilo akcijskega načrta za mladoletnike (2010–2014), da se bo upošteval položaj pogrešanih otrok in otrok brez spremstva;

| 65. | pozdravlja, da je Komisija izrecno navedla mrežo SHARE in njen projekt Share City Curriculum
   (16), ki lokalnim in regionalnim oblastem daje dostop do orodja, ki jim je v pomoč pri ukrepih vključevanja v družbo gostiteljico v okviru preseljevanja beguncev; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja, da je Komisija izrecno navedla mrežo SHARE in njen projekt Share City Curriculum
   (16), ki lokalnim in regionalnim oblastem daje dostop do orodja, ki jim je v pomoč pri ukrepih vključevanja v družbo gostiteljico v okviru preseljevanja beguncev;

| 66. | poziva Komisijo, naj Odbor regij aktivno vključi v novo evropsko mrežo za vključevanje, evropski forum za migracije, partnerstvo za vključevanje državljanov tretjih držav v okviru agende EU za mesta (17) ter v ocenjevanje in spremljanje kazalnikov vključevanja. |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj Odbor regij aktivno vključi v novo evropsko mrežo za vključevanje, evropski forum za migracije, partnerstvo za vključevanje državljanov tretjih držav v okviru agende EU za mesta (17) ter v ocenjevanje in spremljanje kazalnikov vključevanja.

V Bruslju, 8. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2016) 377 final.

1

(2)  Člen 79(4) PDEU.

2

(3)  COM(2016) 272 final, COM(2016) 270 final in COM(2016) 271 final.

3

(4)  COM(2016) 385 final.

4

(5)  COM(2016) 378 final.

5

(6)  Kazalniki vključevanja priseljencev 2015, OECD (2015).

6

(7)  Integracija beguncev je nujna, vendar ne na račun ranljivih skupin, sporočilo za javnost Evropskega dokumenta, ref.: 20160530STO29645 (2016).

7

(8)  Delovni dokument predsedstva za sejo Sveta za splošne zadeve 24. maja 2016 – dialog o pravni državi (13. maj 2016).

8

(9)  http://www.flanderstoday.eu/education/okan-schools-help-youngsters-feel-home-flanders.

9

(10)  Eurostat: Migrant integration in the EU labour market (Vključevanje migrantov na trg dela EU), 2016.

10

(11)  COM(2016) 381 final.

11

(12)  Glej opombo 5.

12

(13)  Člen 79(4) PDEU.

13

(14)  Synergies between the Asylum Migration and Integration Fund and other EU financial instruments in relation to asylum seekers and other migrants (Sinergije med Skladom za azil, migracije in vključevanje ter drugimi finančnimi instrumenti v povezavi s prosilci za azil in drugimi migranti), Evropska komisija (2015).

14

(15)  Regulatory Framework on Employment and Funding for Migration and Integration Policies in the EU (Regulativni okvir o zaposlovanju in financiranju za migracijsko politiko in politiko vključevanja v EU), Evropska unija (2016).

15

(16)  http://resettlement.eu/sites/icmc.tttp.eu/files/Introduction%20City%20Curriculum.pdf

16

(17)  http://urbanagendaforthe.eu/partnerships/inclusion-of-migrants-and-refugees/.

17

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

120. plenarno zasedanje 7. in 8. decembra 2016

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/62 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/62

---

Mnenje Evropskega odbora regij – EFSI 2.0

(2017/C 185/09)

| Glavni poročevalec: | Wim VAN DE DONK (NL/EPP), predsednik pokrajine, Severni Brabant |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 in Uredbe (EU) št. 2015/1017 v zvezi s podaljšanjem Evropskega sklada za strateške naložbe ter uvedbo tehničnih izboljšav za ta sklad in Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe
  COM(2016) 597 final |

Glavni poročevalec:

Wim VAN DE DONK (NL/EPP), predsednik pokrajine, Severni Brabant

Referenčni dokument:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 in Uredbe (EU) št. 2015/1017 v zvezi s podaljšanjem Evropskega sklada za strateške naložbe ter uvedbo tehničnih izboljšav za ta sklad in Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe

COM(2016) 597 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

COM(2016) 597 final

Dodajo se nova sklicevanja pred uvodno izjavo 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | ob upoštevanju ocene Evropske komisije o uporabi jamstva EU in delovanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), ki je del zakonodajnega predloga o razširitvi Evropskega sklada za strateške naložbe;




  ob upoštevanju prvega poročila Evropske investicijske banke (EIB) Evaluation of the functioning of the European Fund for Strategic Investments (Ocena delovanja Evropskega sklada za strateške naložbe), objavljenega 6. oktobra 2016;




  ob upoštevanju neodvisne zunanje ocene izvajanja uredbe o EFSI v skladu s členom 18(6) Uredbe (EU) 2015/1017;




  ob upoštevanju Mnenja Evropskega računskega sodišča št. 2/2016 z naslovom EFSI: an early proposal to extend and expand (EFSI: zgodnji predlog za podaljšanje in širitev), objavljenega 11. novembra 2016; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

ob upoštevanju ocene Evropske komisije o uporabi jamstva EU in delovanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), ki je del zakonodajnega predloga o razširitvi Evropskega sklada za strateške naložbe;

ob upoštevanju prvega poročila Evropske investicijske banke (EIB) Evaluation of the functioning of the European Fund for Strategic Investments (Ocena delovanja Evropskega sklada za strateške naložbe), objavljenega 6. oktobra 2016;

ob upoštevanju neodvisne zunanje ocene izvajanja uredbe o EFSI v skladu s členom 18(6) Uredbe (EU) 2015/1017;

ob upoštevanju Mnenja Evropskega računskega sodišča št. 2/2016 z naslovom EFSI: an early proposal to extend and expand (EFSI: zgodnji predlog za podaljšanje in širitev), objavljenega 11. novembra 2016;

Obrazložitev

Potrebno je sklicevanje na ocenjevanje, ki ga opravljajo evropske institucije, in na neodvisno ocenjevanje izvajanja Uredbe (EU) 2015/1017.

Ta nova sklicevanja je treba dodati za sklicem „ob upoštevanju mnenja Odbora regij“.

Predlog spremembe 2

COM(2016) 597 final

Doda se nova uvodna izjava za uvodno izjavo 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | Člen 18(6) in (7) uredbe o EFSI določa, da mora biti predlog za spremembo uredbe o EFSI podan do 5. julija 2018 in podprt z neodvisno oceno o tem, ali EFSI „dosega svoje cilje in [...] je nadaljnje izvajanje sistema za podporo naložbam upravičeno“. Ta neodvisna ocena izvajanja uredbe o EFSI, ki so jo opravili zunanji strokovnjaki, je bila objavljena šele po tem, ko je Komisija že podala predlog za podaljšanje EFSI. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Člen 18(6) in (7) uredbe o EFSI določa, da mora biti predlog za spremembo uredbe o EFSI podan do 5. julija 2018 in podprt z neodvisno oceno o tem, ali EFSI „dosega svoje cilje in [...] je nadaljnje izvajanje sistema za podporo naložbam upravičeno“. Ta neodvisna ocena izvajanja uredbe o EFSI, ki so jo opravili zunanji strokovnjaki, je bila objavljena šele po tem, ko je Komisija že podala predlog za podaljšanje EFSI.

Predlog spremembe 3

COM(2016) 597 final

Uvodna izjava 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Podaljšani in razširjeni EFSI bi moral obravnavati preostalo nedelovanje trga in neoptimalne naložbene okoliščine ter še naprej mobilizirati financiranje zasebnega sektorja v naložbah, ki so bistvenega pomena za prihodnje ustvarjanje delovnih mest (tudi za mlade) v Evropi, rast in konkurenčnost ter okrepljeno dodatnosti. To vključuje naložbe na področjih energije, okolja in podnebnih ukrepov, socialnega in človeškega kapitala ter z njim povezane infrastrukture, zdravstva, raziskav in inovacij, čezmejnega in trajnostnega prometa ter digitalne preobrazbe. Prav tako bi bilo treba okrepiti prispevek operacij, ki jih podpira EFSI, k doseganju ambicioznih ciljev Unije s konference o podnebnih spremembah v Parizu (COP21). Več sredstev bi bilo treba nameniti tudi prednostnim projektom medsebojne povezave na energetskem področju in projektom za energetsko učinkovitost. Poleg tega bi se bilo treba izogibati podpori EFSI za
  avtoceste
  , razen če je to potrebno za spodbujanje zasebnih naložb na področju prometa v kohezijskih državah ali pri čezmejnih prometnih projektih
  , v katere je vključena vsaj ena kohezijska država
  . Zaradi jasnosti in kljub že sedanji upravičenosti bi bilo treba izrecno določiti, da spadajo projekti s področja kmetijstva, ribištva in ribogojstva v okvir splošnih ciljev in so torej upravičeni do podpore EFSI. | Podaljšani in razširjeni EFSI bi moral obravnavati preostalo nedelovanje trga in neoptimalne naložbene okoliščine ter še naprej mobilizirati financiranje zasebnega sektorja v naložbah, ki so bistvenega pomena za prihodnje ustvarjanje delovnih mest (tudi za mlade) v Evropi, rast in konkurenčnost ter okrepljeno dodatnosti. To vključuje naložbe na področjih energije, okolja in podnebnih ukrepov, socialnega in človeškega kapitala ter z njim povezane infrastrukture, zdravstva, raziskav in inovacij, čezmejnega in trajnostnega prometa ter digitalne preobrazbe. Prav tako bi bilo treba okrepiti prispevek operacij, ki jih podpira EFSI, k doseganju ambicioznih ciljev Unije s konference o podnebnih spremembah v Parizu (COP 21)
  , ter izvedbenih ukrepov, določenih na konferenci COP 22, projekti, ki se financirajo iz EFSI, pa bi morali biti odporni na nesreče
  . Več sredstev bi bilo treba nameniti tudi prednostnim projektom medsebojne povezave na energetskem področju in projektom za energetsko učinkovitost. Poleg tega bi se bilo treba izogibati podpori EFSI za
  ogljično intenzivne prometne projekte in energijo iz fosilnih goriv,
  razen če je to potrebno za spodbujanje zasebnih naložb na področju prometa v kohezijskih državah ali pri čezmejnih prometnih projektih. Zaradi jasnosti in kljub že sedanji upravičenosti bi bilo treba izrecno določiti, da spadajo projekti s področja kmetijstva, ribištva in ribogojstva v okvir splošnih ciljev in so torej upravičeni do podpore EFSI. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Podaljšani in razširjeni EFSI bi moral obravnavati preostalo nedelovanje trga in neoptimalne naložbene okoliščine ter še naprej mobilizirati financiranje zasebnega sektorja v naložbah, ki so bistvenega pomena za prihodnje ustvarjanje delovnih mest (tudi za mlade) v Evropi, rast in konkurenčnost ter okrepljeno dodatnosti. To vključuje naložbe na področjih energije, okolja in podnebnih ukrepov, socialnega in človeškega kapitala ter z njim povezane infrastrukture, zdravstva, raziskav in inovacij, čezmejnega in trajnostnega prometa ter digitalne preobrazbe. Prav tako bi bilo treba okrepiti prispevek operacij, ki jih podpira EFSI, k doseganju ambicioznih ciljev Unije s konference o podnebnih spremembah v Parizu (COP21). Več sredstev bi bilo treba nameniti tudi prednostnim projektom medsebojne povezave na energetskem področju in projektom za energetsko učinkovitost. Poleg tega bi se bilo treba izogibati podpori EFSI za
  avtoceste
  , razen če je to potrebno za spodbujanje zasebnih naložb na področju prometa v kohezijskih državah ali pri čezmejnih prometnih projektih
  , v katere je vključena vsaj ena kohezijska država
  . Zaradi jasnosti in kljub že sedanji upravičenosti bi bilo treba izrecno določiti, da spadajo projekti s področja kmetijstva, ribištva in ribogojstva v okvir splošnih ciljev in so torej upravičeni do podpore EFSI.

Podaljšani in razširjeni EFSI bi moral obravnavati preostalo nedelovanje trga in neoptimalne naložbene okoliščine ter še naprej mobilizirati financiranje zasebnega sektorja v naložbah, ki so bistvenega pomena za prihodnje ustvarjanje delovnih mest (tudi za mlade) v Evropi, rast in konkurenčnost ter okrepljeno dodatnosti. To vključuje naložbe na področjih energije, okolja in podnebnih ukrepov, socialnega in človeškega kapitala ter z njim povezane infrastrukture, zdravstva, raziskav in inovacij, čezmejnega in trajnostnega prometa ter digitalne preobrazbe. Prav tako bi bilo treba okrepiti prispevek operacij, ki jih podpira EFSI, k doseganju ambicioznih ciljev Unije s konference o podnebnih spremembah v Parizu (COP 21)
  , ter izvedbenih ukrepov, določenih na konferenci COP 22, projekti, ki se financirajo iz EFSI, pa bi morali biti odporni na nesreče
  . Več sredstev bi bilo treba nameniti tudi prednostnim projektom medsebojne povezave na energetskem področju in projektom za energetsko učinkovitost. Poleg tega bi se bilo treba izogibati podpori EFSI za
  ogljično intenzivne prometne projekte in energijo iz fosilnih goriv,
  razen če je to potrebno za spodbujanje zasebnih naložb na področju prometa v kohezijskih državah ali pri čezmejnih prometnih projektih. Zaradi jasnosti in kljub že sedanji upravičenosti bi bilo treba izrecno določiti, da spadajo projekti s področja kmetijstva, ribištva in ribogojstva v okvir splošnih ciljev in so torej upravičeni do podpore EFSI.

Obrazložitev

Prometni projekti so ključnega pomena za privabljanje zasebnih naložb in ne bi smeli biti omejeni samo na kohezijske države. Poleg tega bi morala uredba o EFSI upoštevati rezultate nedavne konference o podnebnih spremembah (COP 22) v Marakešu.

Predlog spremembe 4

COM(2016) 597 final

Uvodna izjava 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Da bi okrepili uporabo
  EFSI
  v manj razvitih regijah in regijah v prehodu, bi bilo treba razširiti obseg
  splošnih ciljev, upravičenih do podpore EFSI. | V prvem poročilu Evropske investicijske banke (EIB) z naslovom Ocena delovanja Evropskega sklada za strateške naložbe, objavljenem 6. oktobra 2016, je poudarjena potreba po obravnavi geografskega neravnovesja podpore
  EFSI
  z ukrepi, kot sta razširitev obsega
  splošnih ciljev, upravičenih do podpore EFSI,
  in krepitev vloge evropskega svetovalnega vozlišča
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Da bi okrepili uporabo
  EFSI
  v manj razvitih regijah in regijah v prehodu, bi bilo treba razširiti obseg
  splošnih ciljev, upravičenih do podpore EFSI.

V prvem poročilu Evropske investicijske banke (EIB) z naslovom Ocena delovanja Evropskega sklada za strateške naložbe, objavljenem 6. oktobra 2016, je poudarjena potreba po obravnavi geografskega neravnovesja podpore
  EFSI
  z ukrepi, kot sta razširitev obsega
  splošnih ciljev, upravičenih do podpore EFSI,
  in krepitev vloge evropskega svetovalnega vozlišča
  .

Predlog spremembe 5

COM(2016) 597 final

Uvodna izjava 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Da bi delno zagotovili financiranje prispevka iz splošnega proračuna Unije v jamstveni sklad EU za dodatne naložbe, bi bilo treba prerazporediti del razpoložljivih sredstev za instrument za povezovanje Evrope (IPE), določenih v Uredbi (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1)

  . Poleg tega bi bilo treba 1 145 797 000  EUR odobrenih proračunskih sredstev prerazporediti s finančnih instrumentov IPE na del IPE, ki zajema nepovratna sredstva, da bi tako olajšali kombiniranje z EFSI ali z drugimi ustreznimi instrumenti, zlasti tistimi, namenjenimi energetski učinkovitosti. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Da bi delno zagotovili financiranje prispevka iz splošnega proračuna Unije v jamstveni sklad EU za dodatne naložbe, bi bilo treba prerazporediti del razpoložljivih sredstev za instrument za povezovanje Evrope (IPE), določenih v Uredbi (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1)

  . Poleg tega bi bilo treba 1 145 797 000  EUR odobrenih proračunskih sredstev prerazporediti s finančnih instrumentov IPE na del IPE, ki zajema nepovratna sredstva, da bi tako olajšali kombiniranje z EFSI ali z drugimi ustreznimi instrumenti, zlasti tistimi, namenjenimi energetski učinkovitosti.

Predlog spremembe 6

COM(2016) 597 final

Uvodna izjava 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Na podlagi izkušenj, pridobljenih z naložbami, ki prejmejo podporo EFSI, bi moral ciljni znesek jamstvenega sklada znašati
  35 %
  skupnih obveznosti jamstva EU, kar bi zagotovilo ustrezno raven varstva. | Na podlagi izkušenj, pridobljenih z naložbami, ki prejmejo podporo EFSI, bi moral ciljni znesek jamstvenega sklada znašati
  33 %
  skupnih obveznosti jamstva EU, kar bi zagotovilo ustrezno raven varstva. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Na podlagi izkušenj, pridobljenih z naložbami, ki prejmejo podporo EFSI, bi moral ciljni znesek jamstvenega sklada znašati
  35 %
  skupnih obveznosti jamstva EU, kar bi zagotovilo ustrezno raven varstva.

Na podlagi izkušenj, pridobljenih z naložbami, ki prejmejo podporo EFSI, bi moral ciljni znesek jamstvenega sklada znašati
  33 %
  skupnih obveznosti jamstva EU, kar bi zagotovilo ustrezno raven varstva.

Predlog spremembe 7

COM(2016) 597 final

Člen 1

Za točko 1 se doda nova točka

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | (2)
     
  v členu 5(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:




  „Šteje se, da tudi posebne dejavnosti EIB iz člena 16 Statuta EIB in smernic EIB za kreditno tveganje, ki jih podpira EFSI, zagotavljajo dodatnost pod pogojem, da je javno dokumentirano, da obravnavajo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine ter jih EIB ali EIS brez podpore EFSI ne bi mogli izvesti v enakem obdobju ali v okviru obstoječih finančnih instrumentov Unije.“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

(2)
     
  v členu 5(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Šteje se, da tudi posebne dejavnosti EIB iz člena 16 Statuta EIB in smernic EIB za kreditno tveganje, ki jih podpira EFSI, zagotavljajo dodatnost pod pogojem, da je javno dokumentirano, da obravnavajo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine ter jih EIB ali EIS brez podpore EFSI ne bi mogli izvesti v enakem obdobju ali v okviru obstoječih finančnih instrumentov Unije.“

Obrazložitev

Operacije z višjim profilom tveganja niso edino merilo za dodatnost. Poleg tega bi morale za posebne dejavnosti EIB, ki jih podpira EFSI, veljati zahteve po preglednosti in dokumentaciji.

Predlog spremembe 8

COM(2016) 597 final

Člen 1

Spremeni se točka 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| v členu 5(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim: | v členu 5(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim: |
| „Za boljše obravnavanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin imajo posebne dejavnosti EIB, ki prejmejo podporo EFSI, ponavadi značilnosti, kot so podrejenost, sodelovanje pri instrumentih delitve tveganja, čezmejne značilnosti in izpostavljenost posebnim tveganjem, ali druge opredeljive vidike, podrobneje opisane v Prilogi II.


  EFSI lahko podpira tudi projekte EIB, ki imajo nižje tveganje, kot je minimalno tveganje v okviru posebnih dejavnosti EIB, če je uporaba jamstva EU potrebna za zagotovitev dodatnosti, kakor je opredeljena v prvem pododstavku tega odstavka.


  Prav tako se šteje, da
  zagotavljajo dodatnost
  projekti
  ob podpori EFSI, ki obsegajo fizične infrastrukture za povezovanje dveh ali več držav članic ali razširitev fizične infrastrukture oziroma storitve, povezane s fizično infrastrukturo iz ene države članice v eno ali več držav članic
  .“; | „Za boljše obravnavanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin
  ter različnih oblik vladnih napak (npr. neoptimalne naložbene okoliščine zaradi ovir, ki jih povzročajo nacionalne meje ali predpisi)
  imajo posebne dejavnosti EIB, ki prejmejo podporo EFSI, ponavadi značilnosti, kot so podrejenost, sodelovanje pri instrumentih delitve tveganja, čezmejne značilnosti in izpostavljenost posebnim tveganjem, ali druge opredeljive vidike, podrobneje opisane v Prilogi II.
  Prav tako se šteje, da
  dodatnost zagotavljajo
  projekti
  čezmejnega sodelovanja in projekti medregionalnega sodelovanja, zlasti med funkcionalnimi regijami
  .“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

v členu 5(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

v členu 5(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Za boljše obravnavanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin imajo posebne dejavnosti EIB, ki prejmejo podporo EFSI, ponavadi značilnosti, kot so podrejenost, sodelovanje pri instrumentih delitve tveganja, čezmejne značilnosti in izpostavljenost posebnim tveganjem, ali druge opredeljive vidike, podrobneje opisane v Prilogi II.

EFSI lahko podpira tudi projekte EIB, ki imajo nižje tveganje, kot je minimalno tveganje v okviru posebnih dejavnosti EIB, če je uporaba jamstva EU potrebna za zagotovitev dodatnosti, kakor je opredeljena v prvem pododstavku tega odstavka.

Prav tako se šteje, da
  zagotavljajo dodatnost
  projekti
  ob podpori EFSI, ki obsegajo fizične infrastrukture za povezovanje dveh ali več držav članic ali razširitev fizične infrastrukture oziroma storitve, povezane s fizično infrastrukturo iz ene države članice v eno ali več držav članic
  .“;

„Za boljše obravnavanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin
  ter različnih oblik vladnih napak (npr. neoptimalne naložbene okoliščine zaradi ovir, ki jih povzročajo nacionalne meje ali predpisi)
  imajo posebne dejavnosti EIB, ki prejmejo podporo EFSI, ponavadi značilnosti, kot so podrejenost, sodelovanje pri instrumentih delitve tveganja, čezmejne značilnosti in izpostavljenost posebnim tveganjem, ali druge opredeljive vidike, podrobneje opisane v Prilogi II.

Prav tako se šteje, da
  dodatnost zagotavljajo
  projekti
  čezmejnega sodelovanja in projekti medregionalnega sodelovanja, zlasti med funkcionalnimi regijami
  .“

Obrazložitev

Obrazložitev

Za projekte čezmejnega in medregionalnega sodelovanja bi moralo zaradi njihove visoke dodane vrednosti veljati, da samodejno zagotavljajo dodatnost, ne glede na njihove značilnosti. EFSI v prvem letu delovanja ni financiral čezmejnih projektov. Pomen funkcionalnih regij je očiten.

Predlog spremembe 9

Predlog spremembe 9

COM(2016) 597 final

Člen 1

Člen 1

Spremeni se točka 4(d)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| v odstavku 12 se drugi stavek drugega pododstavka nadomesti z naslednjim: | v odstavku 12 se drugi stavek drugega pododstavka nadomesti z naslednjim: |
| „Odločitve o odobritvi uporabe jamstva EU so javne in dostopne ter vključujejo utemeljitev odločitve s posebnim poudarkom na skladnosti z merilom dodatnosti.
  Poslovno občutljive informacije se ne objavijo.
  Pri sprejemanju odločitev naložbeni odbor upošteva dokumentacijo, ki jo predloži EIB.“; | „Odločitve o odobritvi uporabe jamstva EU so javne in dostopne ter vključujejo utemeljitev odločitve s posebnim poudarkom na skladnosti z merilom dodatnosti.
  Preglednica kazalnikov za ocenjevanje operacij se objavi takoj, ko je operacija v okviru jamstva EU podpisana, razen poslovno občutljivih informacij.
  Pri sprejemanju odločitev naložbeni odbor upošteva dokumentacijo, ki jo predloži EIB.“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

v odstavku 12 se drugi stavek drugega pododstavka nadomesti z naslednjim:

v odstavku 12 se drugi stavek drugega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„Odločitve o odobritvi uporabe jamstva EU so javne in dostopne ter vključujejo utemeljitev odločitve s posebnim poudarkom na skladnosti z merilom dodatnosti.
  Poslovno občutljive informacije se ne objavijo.
  Pri sprejemanju odločitev naložbeni odbor upošteva dokumentacijo, ki jo predloži EIB.“;

Poslovno občutljive informacije se ne objavijo.

„Odločitve o odobritvi uporabe jamstva EU so javne in dostopne ter vključujejo utemeljitev odločitve s posebnim poudarkom na skladnosti z merilom dodatnosti.
  Preglednica kazalnikov za ocenjevanje operacij se objavi takoj, ko je operacija v okviru jamstva EU podpisana, razen poslovno občutljivih informacij.
  Pri sprejemanju odločitev naložbeni odbor upošteva dokumentacijo, ki jo predloži EIB.“;

Preglednica kazalnikov za ocenjevanje operacij se objavi takoj, ko je operacija v okviru jamstva EU podpisana, razen poslovno občutljivih informacij.

Obrazložitev

Obrazložitev

Predlog spremembe je v skladu z uvodno izjavo 18 zakonodajnega predloga.

Predlog spremembe 10

Predlog spremembe 10

COM(2016) 597 final

Člen 1

Člen 1

Točka 5(b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| (b) | V odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „EIB si ciljno prizadeva, da se vsaj 40 % financiranja iz EFSI v okviru dela za infrastrukturo in inovacije nameni za projekte z elementi, ki prispevajo k podnebnim ukrepom v skladu s cilji zavez COP21. Usmerjevalni odbor zagotovi podrobna navodila v zvezi s tem.“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

(b)

V odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„EIB si ciljno prizadeva, da se vsaj 40 % financiranja iz EFSI v okviru dela za infrastrukturo in inovacije nameni za projekte z elementi, ki prispevajo k podnebnim ukrepom v skladu s cilji zavez COP21. Usmerjevalni odbor zagotovi podrobna navodila v zvezi s tem.“;

| (b) | V odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „EIB si ciljno prizadeva, da se vsaj 40 % financiranja iz EFSI v okviru dela za infrastrukturo in inovacije nameni za projekte z elementi, ki prispevajo k podnebnim ukrepom v skladu s cilji zavez COP 21
  , in da bo vsa financirana infrastruktura odporna na nesreče
  . Usmerjevalni odbor zagotovi podrobna navodila v zvezi s tem.“; |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„EIB si ciljno prizadeva, da se vsaj 40 % financiranja iz EFSI v okviru dela za infrastrukturo in inovacije nameni za projekte z elementi, ki prispevajo k podnebnim ukrepom v skladu s cilji zavez COP 21
  , in da bo vsa financirana infrastruktura odporna na nesreče
  . Usmerjevalni odbor zagotovi podrobna navodila v zvezi s tem.“;

, in da bo vsa financirana infrastruktura odporna na nesreče

Predlog spremembe 11

Predlog spremembe 11

COM(2016) 597 final

Člen 1

Člen 1

Spremeni se točka 8(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Vplačila v Jamstveni sklad iz odstavka 2 se uporabijo, da se doseže ustrezna raven (v nadaljnjem besedilu: ciljni znesek), ki odraža vse obveznosti jamstva EU. Ciljni znesek se določi na 35 % vseh obveznosti jamstva EU.“; | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Vplačila v Jamstveni sklad iz odstavka 2 se uporabijo, da se doseže ustrezna raven (v nadaljnjem besedilu: ciljni znesek), ki odraža vse obveznosti jamstva EU. Ciljni znesek se določi na 
  33 %
  vseh obveznosti jamstva EU.“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Vplačila v Jamstveni sklad iz odstavka 2 se uporabijo, da se doseže ustrezna raven (v nadaljnjem besedilu: ciljni znesek), ki odraža vse obveznosti jamstva EU. Ciljni znesek se določi na 35 % vseh obveznosti jamstva EU.“;

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Vplačila v Jamstveni sklad iz odstavka 2 se uporabijo, da se doseže ustrezna raven (v nadaljnjem besedilu: ciljni znesek), ki odraža vse obveznosti jamstva EU. Ciljni znesek se določi na 
  33 %
  vseh obveznosti jamstva EU.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Odbor regij obžaluje, da je prišlo do razhajanja med okrepitvijo programa IPE-Promet, ki je predlagano v spremnem dokumentu k vmesnemu pregledu večletnega finančnega okvira, ter zmanjšanjem proračuna za instrument za povezovanje Evrope v višini 500 milijonov EUR v tem zakonodajnem predlogu. To zmanjšanje neporabljenih finančnih virov za finančne instrumente v okviru instrumenta za povezovanje Evrope jasno kaže, da projekti, financirani v okviru EFSI, izrivajo projekte v okviru instrumenta za povezovanje Evrope. Odbor regij temu zmanjšanju nasprotuje in predlaga, da bi ciljni znesek s 35 % znižali na 33 %, zato da finančnih sredstev za instrument za povezovanje Evrope ne bi bilo treba zmanjšati za 500 milijonov EUR.

Predlog spremembe 12

Predlog spremembe 12

COM(2016) 597 final

Člen 1

Člen 1

Spremeni se točka 9(b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| odstavek 2 se spremeni: | odstavek 2 se spremeni: |
| (i) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | krepitvijo lokalnega znanja za spodbujanje podpore EFSI po vsej Uniji in, kadar je mogoče, za sektorsko in geografsko diverzifikacijo EFSI iz oddelka 8 Priloge II s podpiranjem EIB pri odobritvah novih operacij;“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

odstavek 2 se spremeni:

odstavek 2 se spremeni:

(i)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

krepitvijo lokalnega znanja za spodbujanje podpore EFSI po vsej Uniji in, kadar je mogoče, za sektorsko in geografsko diverzifikacijo EFSI iz oddelka 8 Priloge II s podpiranjem EIB pri odobritvah novih operacij;“

| (i) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | krepitvijo
  regionalnega in
  lokalnega znanja za spodbujanje podpore EFSI po vsej Uniji in, kadar je mogoče, za sektorsko in geografsko diverzifikacijo EFSI iz oddelka 8 Priloge II s podpiranjem EIB pri odobritvah novih operacij;“ |
| --- | --- | --- |

(i)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

krepitvijo
  regionalnega in
  lokalnega znanja za spodbujanje podpore EFSI po vsej Uniji in, kadar je mogoče, za sektorsko in geografsko diverzifikacijo EFSI iz oddelka 8 Priloge II s podpiranjem EIB pri odobritvah novih operacij;“

regionalnega in

| (ii) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | zagotavljanjem proaktivne podpore pri ustanavljanju naložbenih platform;“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

zagotavljanjem proaktivne podpore pri ustanavljanju naložbenih platform;“

| (ii) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | zagotavljanjem proaktivne podpore pri ustanavljanju naložbenih platform;“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

zagotavljanjem proaktivne podpore pri ustanavljanju naložbenih platform;“

| (iii) | doda se naslednja točka (f):






  „(f) | svetovanje o združevanju drugih virov financiranja Unije (kot so evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope) z EFSI.“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

doda se naslednja točka (f):

„(f)

svetovanje o združevanju drugih virov financiranja Unije (kot so evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope) z EFSI.“;

| (iii) | doda se naslednja točka (f):






  „(f) | svetovanje o združevanju drugih virov financiranja Unije (kot so evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope) z EFSI
  , da bi bilo mogoče doseči največje možno povezovanje in sinergijo naložb za potrebe enotnega načrtovanja ukrepov v okviru kohezijske politike
  .“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

doda se naslednja točka (f):

„(f)

svetovanje o združevanju drugih virov financiranja Unije (kot so evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope) z EFSI
  , da bi bilo mogoče doseči največje možno povezovanje in sinergijo naložb za potrebe enotnega načrtovanja ukrepov v okviru kohezijske politike
  .“;

, da bi bilo mogoče doseči največje možno povezovanje in sinergijo naložb za potrebe enotnega načrtovanja ukrepov v okviru kohezijske politike

Obrazložitev

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti so v predlogu spremembe pozvane, naj tesneje sodelujejo s svetovalnimi službami Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe (EIAH). Upoštevati je treba tako regionalno in lokalno strokovno znanje. Za sektorsko in geografsko diverzifikacijo bi moral biti zadolžen usmerjevalni odbor, kot je navedeno v oddelku 8 Priloge II, in ne EIAH.

Predlog spremembe 13

Predlog spremembe 13

COM(2016) 597 final

Člen 1

Člen 1

Spremeni se točka 9(c)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   EIAH si za doseganje cilja iz odstavka 1 in za lažje zagotavljanje svetovalne podpore na lokalni ravni prizadeva uporabljati strokovno znanje EIB, Komisije, nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ter organov upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov.“; | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   EIAH si za doseganje cilja iz odstavka 1 in za lažje zagotavljanje svetovalne podpore na
  regionalni in
  lokalni ravni prizadeva uporabljati strokovno znanje EIB, Komisije, nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ter organov upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov.“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   EIAH si za doseganje cilja iz odstavka 1 in za lažje zagotavljanje svetovalne podpore na lokalni ravni prizadeva uporabljati strokovno znanje EIB, Komisije, nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ter organov upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov.“;

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   EIAH si za doseganje cilja iz odstavka 1 in za lažje zagotavljanje svetovalne podpore na
  regionalni in
  lokalni ravni prizadeva uporabljati strokovno znanje EIB, Komisije, nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ter organov upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Upoštevati je treba tako regionalno kot lokalno strokovno znanje.

Predlog spremembe 14

Predlog spremembe 14

COM(2016) 597 final

Člen 1

Člen 1

Za točko (9)(d) se doda nova točka

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | (10)
     
  v členu 16 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:





  „2.
     
  EIB po potrebi v sodelovanju z EIS enkrat letno Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu odboru regij predloži poročilo o operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB, ki jih zajema ta uredba. Poročilo se objavi in vključuje:“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

(10)
     
  v členu 16 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

(10)

v členu 16 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  EIB po potrebi v sodelovanju z EIS enkrat letno Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu odboru regij predloži poročilo o operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB, ki jih zajema ta uredba. Poročilo se objavi in vključuje:“

Obrazložitev

Obrazložitev

S tem predlogom spremembe si prizadevamo, da bi bil Odbor regij tesneje vključen v spremljanje EFSI.

Predlog spremembe 15

Predlog spremembe 15

COM(2016) 597 final

Člen 1

Člen 1

Za točko (9)(d) se doda nov odstavek

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | v členu 16 se za odstavkom 6 doda nov odstavek:





  „7.
     
  EIB za namene poročanja razvije sklop kazalnikov rezultatov za vsako dejavnost, s tem pa zagotovi trdno podlago za analiziranje dodane vrednosti financiranja EU. Tako metodologijo odobri usmerjevalni odbor.“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

v členu 16 se za odstavkom 6 doda nov odstavek:

v členu 16 se za odstavkom 6 doda nov odstavek:

„7.
     
  EIB za namene poročanja razvije sklop kazalnikov rezultatov za vsako dejavnost, s tem pa zagotovi trdno podlago za analiziranje dodane vrednosti financiranja EU. Tako metodologijo odobri usmerjevalni odbor.“

Obrazložitev

Obrazložitev

Oblikovati bi bilo treba sklop kazalnikov za primerjavo različnih vrst instrumentov, najprej med skladi ESI in EFSI.

Predlog spremembe 16

Predlog spremembe 16

COM(2016) 597 final

Člen 1

Člen 1

Spremeni se točka 10(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| (a) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Komisija do 30. junija 2018 in 30. junija 2020 Evropskemu parlamentu
  in
  Svetu predloži poročilo, ki vsebuje neodvisno oceno o uporabi te uredbe.“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

(a)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Komisija do 30. junija 2018 in 30. junija 2020 Evropskemu parlamentu
  in
  Svetu predloži poročilo, ki vsebuje neodvisno oceno o uporabi te uredbe.“;

in

| (a) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Komisija do 30. junija 2018 in 30. junija 2020 Evropskemu parlamentu, Svetu
  , Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evropskemu odboru regij in Evropski investicijski banki
  predloži poročilo, ki vsebuje neodvisno oceno o uporabi te uredbe.“; |
| --- | --- |

(a)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Komisija do 30. junija 2018 in 30. junija 2020 Evropskemu parlamentu, Svetu
  , Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evropskemu odboru regij in Evropski investicijski banki
  predloži poročilo, ki vsebuje neodvisno oceno o uporabi te uredbe.“;

, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evropskemu odboru regij in Evropski investicijski banki

Obrazložitev

Obrazložitev

S tem predlogom spremembe je poskrbljeno, da se informacije pošljejo istim ustreznim institucijam kot sporočilo „Krepitev evropskih naložb za delovna mesta in rast: druga faza Evropskega sklada za strateške naložbe in nov evropski načrt za zunanje naložbe“ z dne 14. septembra 2016.

Predlog spremembe 17

Predlog spremembe 17

COM(2016) 597 final

Člen 1

Člen 1

Za točko 14 se doda nova točka

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | (15)
     
  člen 16(2)(f) se nadomesti z naslednjim:





  „opis projektov, kjer je podpora iz drugih virov financiranja Unije (kot so skladi ESI, program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope) združena s podporo EFSI, in celoten znesek prispevkov iz vsakega vira;“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

(15)
     
  člen 16(2)(f) se nadomesti z naslednjim:

(15)

člen 16(2)(f) se nadomesti z naslednjim:

„opis projektov, kjer je podpora iz drugih virov financiranja Unije (kot so skladi ESI, program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope) združena s podporo EFSI, in celoten znesek prispevkov iz vsakega vira;“

Obrazložitev

Obrazložitev

S spremembo člena 16(2)(f) v uredbi bo besedilo usklajeno s predlogom spremembe Evropske komisije glede člena 14(2) te uredbe.

Predlog spremembe 18

Predlog spremembe 18

COM(2016) 597 final

Člen 2

Člen 2

Člen 2 se črta

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Uredba (EU) št. 1316/2013 se spremeni: | |
| (1) | v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:



  „1.
     
  Finančna sredstva za izvajanje IPE za obdobje od 2014 do 2020 znašajo 29 992 259 000  EUR v tekočih cenah. Ta znesek se razdeli, kot sledi:










  (a) | prometni sektor: 23 895 582 000  EUR; od tega se 11 305 500 000  EUR prenese iz Kohezijskega sklada, da se v skladu s to uredbo porabi izključno v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Uredba (EU) št. 1316/2013 se spremeni:

Uredba (EU) št. 1316/2013 se spremeni:

(1)

(1)

v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Finančna sredstva za izvajanje IPE za obdobje od 2014 do 2020 znašajo 29 992 259 000  EUR v tekočih cenah. Ta znesek se razdeli, kot sledi:

„1.

Finančna sredstva za izvajanje IPE za obdobje od 2014 do 2020 znašajo 29 992 259 000  EUR v tekočih cenah. Ta znesek se razdeli, kot sledi:

(a)

(a)

prometni sektor: 23 895 582 000  EUR; od tega se 11 305 500 000  EUR prenese iz Kohezijskega sklada, da se v skladu s to uredbo porabi izključno v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada;

prometni sektor: 23 895 582 000  EUR; od tega se 11 305 500 000  EUR prenese iz Kohezijskega sklada, da se v skladu s to uredbo porabi izključno v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada;

| (b) | telekomunikacijski sektor: 1 091 602 000  EUR; |
| --- | --- |

(b)

(b)

telekomunikacijski sektor: 1 091 602 000  EUR;

telekomunikacijski sektor: 1 091 602 000  EUR;

| (c) | energetski sektor: 5 005 075 000  EUR. |
| --- | --- |

(c)

(c)

energetski sektor: 5 005 075 000  EUR.

energetski sektor: 5 005 075 000  EUR.

Ti zneski ne vplivajo na uporabo mehanizma prilagodljivosti, določenega v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013

   (*1)

  .

Ti zneski ne vplivajo na uporabo mehanizma prilagodljivosti, določenega v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013

*1

.

Obrazložitev

Obrazložitev

Glej predlog spremembe 5: sredstev za instrument za povezovanje Evrope ni treba zmanjšati.

Predlog spremembe 19

Predlog spremembe 19

Priloga 1 k COM(2016) 597 final

Pred točko 1(a) se doda nova točka

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| | (a) | v točki (a) se peta alinea nadomesti z naslednjo:




  „subjekti javnega sektorja (na lokalni ali regionalni ravni ali ne, vendar so izključene operacije s subjekti, ki predstavljajo neposredno tveganje za države članice) in tem podobni subjekti. Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS), ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 o EZTS

   (*2)

  , velja za subjekt, ki ne predstavlja neposrednega tveganja za države članice. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

(a)

(a)

v točki (a) se peta alinea nadomesti z naslednjo:

v točki (a) se peta alinea nadomesti z naslednjo:

„subjekti javnega sektorja (na lokalni ali regionalni ravni ali ne, vendar so izključene operacije s subjekti, ki predstavljajo neposredno tveganje za države članice) in tem podobni subjekti. Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS), ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 o EZTS

   (*2)

  , velja za subjekt, ki ne predstavlja neposrednega tveganja za države članice.

„subjekti javnega sektorja (na lokalni ali regionalni ravni ali ne, vendar so izključene operacije s subjekti, ki predstavljajo neposredno tveganje za države članice) in tem podobni subjekti. Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS), ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 o EZTS

*2

, velja za subjekt, ki ne predstavlja neposrednega tveganja za države članice.

Obrazložitev

Obrazložitev

EZTS izvaja ukrepe oziroma si prizadeva za teritorialno sodelovanje, tako s sredstvi EU kot brez njih; ker pa so člani EZTS lahko nacionalne, regionalne in lokalne oblasti ali združenja takih oblasti, ima zgolj omejen dostop do finančnih instrumentov EIB. Zato EZTS ne bi smeli predstavljati neposrednega tveganja za države članice.

Predlog spremembe 20

Predlog spremembe 20

Priloga 1 k COM(2016) 597 final

Spremeni se točka 1(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| v točki (b) se doda drugi pododstavek:

  „Izogibati se je treba podpori EFSI za avtoceste, razen če je to potrebno za spodbujanje zasebnih naložb na področju prometa v kohezijskih državah ali pri čezmejnih prometnih projektih
  , ki vključujejo vsaj eno kohezijsko državo
  .“; | v točki (b) se doda drugi pododstavek:

  „Izogibati se je treba podpori EFSI za avtoceste, razen če je to potrebno za spodbujanje zasebnih naložb na področju prometa v kohezijskih državah ali pri čezmejnih prometnih projektih.“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

v točki (b) se doda drugi pododstavek:

„Izogibati se je treba podpori EFSI za avtoceste, razen če je to potrebno za spodbujanje zasebnih naložb na področju prometa v kohezijskih državah ali pri čezmejnih prometnih projektih
  , ki vključujejo vsaj eno kohezijsko državo
  .“;

v točki (b) se doda drugi pododstavek:

„Izogibati se je treba podpori EFSI za avtoceste, razen če je to potrebno za spodbujanje zasebnih naložb na področju prometa v kohezijskih državah ali pri čezmejnih prometnih projektih.“;

Obrazložitev

Obrazložitev

Za čezmejne prometne projekte bi moralo veljati, da vključujejo dodatnost, zato jih ne bi smeli omejevati zgolj na eno kohezijsko državo.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

II.

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri določanju in načrtovanju dodatnih naložb, ki bodo spodbudile inovacije, rast in delovna mesta na njihovem ozemlju, pa tudi pri podpori zanje; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri določanju in načrtovanju dodatnih naložb, ki bodo spodbudile inovacije, rast in delovna mesta na njihovem ozemlju, pa tudi pri podpori zanje;

| 2. | priznava, da je EFSI pomemben sestavni del naložbenega načrta za Evropo, zato pozdravlja načelo predlaganega podaljšanja trajanja in razširitve finančne zmogljivosti. Meni tudi, da je treba za večji uspeh EFSI podrobneje pojasniti in poudariti sinergije z evropsko kohezijsko politiko prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI). EFSI in skladi ESI dejansko ne bi smeli tekmovati v smislu sredstev iz proračuna EU ali veljavnih računovodskih pravil za državno sofinanciranje. |
| --- | --- |

2.

priznava, da je EFSI pomemben sestavni del naložbenega načrta za Evropo, zato pozdravlja načelo predlaganega podaljšanja trajanja in razširitve finančne zmogljivosti. Meni tudi, da je treba za večji uspeh EFSI podrobneje pojasniti in poudariti sinergije z evropsko kohezijsko politiko prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI). EFSI in skladi ESI dejansko ne bi smeli tekmovati v smislu sredstev iz proračuna EU ali veljavnih računovodskih pravil za državno sofinanciranje.

| 3. | ugotavlja, da Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) deluje eno leto in že prinaša rezultate z vidika števila in doprinosa odobrenih projektov, vendar pa sredstva iz sklada geografsko niso enakomerno porazdeljena; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) deluje eno leto in že prinaša rezultate z vidika števila in doprinosa odobrenih projektov, vendar pa sredstva iz sklada geografsko niso enakomerno porazdeljena;

| 4. | pozdravlja priložnost, da lahko predlaga zakonodajne spremembe in daje politična priporočila, ki temeljijo na prvih izkušnjah mest in regij s skladom EFSI, in nadaljuje delo, ki ga je začel s prvim mnenjem Odbora regij o EFSI, ki ga je aprila 2015 pripravil glavni poročevalec Claude Gewerc; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja priložnost, da lahko predlaga zakonodajne spremembe in daje politična priporočila, ki temeljijo na prvih izkušnjah mest in regij s skladom EFSI, in nadaljuje delo, ki ga je začel s prvim mnenjem Odbora regij o EFSI, ki ga je aprila 2015 pripravil glavni poročevalec Claude Gewerc;

| 5. | opozarja, da je v členu 18(6) in (7) uredbe o EFSI določeno, da mora biti predlog za spremembo uredbe o EFSI podan do 5. julija 2018 in podprt z neodvisno oceno o tem, ali EFSI „dosega svoje cilje in [...] je nadaljnje izvajanje sistema za podporo naložbam upravičeno“. Ta neodvisna ocena izvajanja Uredbe (EU) 2015/1017, ki so jo opravili zunanji strokovnjaki, je še potekala, ko je Komisija podala predlog za podaljšanje EFSI, in je bila predstavljena šele 14. novembra 2016. Poleg tega ugotavlja, da se Komisija v sporočilu z dne 29. novembra 2016, v katerem potrjuje uspešnost EFSI in Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe (EIAH), opira na vse tri ocene. Vendar pa obžaluje, da k predlogu ni bila priložena ocena učinka, kot je določeno v agendi za boljše pravno urejanje (COM(2015) 215 z dne 19. maja 2015), niti predhodne ocene finančnih programov, določene v členih 30 in 140 finančne uredbe; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je v členu 18(6) in (7) uredbe o EFSI določeno, da mora biti predlog za spremembo uredbe o EFSI podan do 5. julija 2018 in podprt z neodvisno oceno o tem, ali EFSI „dosega svoje cilje in [...] je nadaljnje izvajanje sistema za podporo naložbam upravičeno“. Ta neodvisna ocena izvajanja Uredbe (EU) 2015/1017, ki so jo opravili zunanji strokovnjaki, je še potekala, ko je Komisija podala predlog za podaljšanje EFSI, in je bila predstavljena šele 14. novembra 2016. Poleg tega ugotavlja, da se Komisija v sporočilu z dne 29. novembra 2016, v katerem potrjuje uspešnost EFSI in Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe (EIAH), opira na vse tri ocene. Vendar pa obžaluje, da k predlogu ni bila priložena ocena učinka, kot je določeno v agendi za boljše pravno urejanje (COM(2015) 215 z dne 19. maja 2015), niti predhodne ocene finančnih programov, določene v členih 30 in 140 finančne uredbe;

| 6. | glede na poročilo Računskega sodišča z naslovom „EFSI: an early proposal to extend and expand“ (EFSI: zgodnji predlog za podaljšanje in razširitev) in zlasti ugotovitve iz točk 61 in 62 je treba pojasniti uporabo pravil o državni pomoči pri projektih, ki združujejo financiranje z EFSI in strukturnimi skladi, in zaradi skladnosti poziva, da se tudi za slednje predvidi izvzetje s področja državne pomoči; |
| --- | --- |

6.

glede na poročilo Računskega sodišča z naslovom „EFSI: an early proposal to extend and expand“ (EFSI: zgodnji predlog za podaljšanje in razširitev) in zlasti ugotovitve iz točk 61 in 62 je treba pojasniti uporabo pravil o državni pomoči pri projektih, ki združujejo financiranje z EFSI in strukturnimi skladi, in zaradi skladnosti poziva, da se tudi za slednje predvidi izvzetje s področja državne pomoči;

| 7. | ugotavlja, da sta predlog in vmesni pregled večletnega finančnega okvira medsebojno povezana s potrebo po finančnih sredstvih, ki jih je treba dati na razpolago v okviru vmesnega pregleda, ne da bi pri tem posegali v različne programe financiranja, ki so že v teku, zlasti Obzorje 2020 in Instrument za povezovanje Evrope; zato nasprotuje prerazporejanju proračunskih sredstev iz Instrumenta za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da sta predlog in vmesni pregled večletnega finančnega okvira medsebojno povezana s potrebo po finančnih sredstvih, ki jih je treba dati na razpolago v okviru vmesnega pregleda, ne da bi pri tem posegali v različne programe financiranja, ki so že v teku, zlasti Obzorje 2020 in Instrument za povezovanje Evrope; zato nasprotuje prerazporejanju proračunskih sredstev iz Instrumenta za povezovanje Evrope;

| 8. | opozarja, da s podaljšanjem EFSI ne bi smeli na dolgi rok nadomestiti sedanjih evropskih subvencij; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da s podaljšanjem EFSI ne bi smeli na dolgi rok nadomestiti sedanjih evropskih subvencij;

| 9. | izraža zadovoljstvo, da bo večji del sredstev sklada EFSI namenjen za izboljšanje dostopa MSP do financiranja, ter poudarja, da je lahko EFSI koristen tudi za manjše lokalne projekte, pri čemer sta za lokalne oblasti ključnega pomena tehnična pomoč in svetovanje; |
| --- | --- |

9.

izraža zadovoljstvo, da bo večji del sredstev sklada EFSI namenjen za izboljšanje dostopa MSP do financiranja, ter poudarja, da je lahko EFSI koristen tudi za manjše lokalne projekte, pri čemer sta za lokalne oblasti ključnega pomena tehnična pomoč in svetovanje;

| 10. | je zadovoljen, da so merila za upravičenost za projekte v zvezi s podnebnimi spremembami (COP 21), kmetijstvom, ribištvom in akvakulturo sedaj strožja in jasnejša; |
| --- | --- |

10.

je zadovoljen, da so merila za upravičenost za projekte v zvezi s podnebnimi spremembami (COP 21), kmetijstvom, ribištvom in akvakulturo sedaj strožja in jasnejša;

| 11. | svetuje EIB, naj se pri poročanju o posameznih regijah sklicuje na Uredbo o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (1). Poleg tega Odbor regij močno priporoča, da se poročanje o ključnem kazalniku uspešnosti in ključnem kazalniku spremljanja razčleni po upravičencih in po regijah na ravni NUTS II; |
| --- | --- |

11.

svetuje EIB, naj se pri poročanju o posameznih regijah sklicuje na Uredbo o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (1). Poleg tega Odbor regij močno priporoča, da se poročanje o ključnem kazalniku uspešnosti in ključnem kazalniku spremljanja razčleni po upravičencih in po regijah na ravni NUTS II;

1

| 12. | pozdravlja predlog, da bi v preglednici kazalnikov objavili informacije o podpisanih operacijah, ki niso zaupne, in s tem povečali preglednost izbora operacij, kar bi moralo veljati tako za del za infrastrukturo in inovacije ter del za MSP; prav tako poziva naložbeni odbor, ki je odgovoren za izbor projektov, naj se posvetuje z lokalnimi in regionalnimi organi o projektih, povezanih z njihovimi pristojnostmi. |
| --- | --- |

12.

pozdravlja predlog, da bi v preglednici kazalnikov objavili informacije o podpisanih operacijah, ki niso zaupne, in s tem povečali preglednost izbora operacij, kar bi moralo veljati tako za del za infrastrukturo in inovacije ter del za MSP; prav tako poziva naložbeni odbor, ki je odgovoren za izbor projektov, naj se posvetuje z lokalnimi in regionalnimi organi o projektih, povezanih z njihovimi pristojnostmi.

| 13. | meni, da bi moral bolj dejavno sodelovati v postopkih poročanja in spremljanja ter imeti možnost izraziti svoje stališče in oceno glede operacij EFSI, dejavnosti v okviru EIAH in sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi moral bolj dejavno sodelovati v postopkih poročanja in spremljanja ter imeti možnost izraziti svoje stališče in oceno glede operacij EFSI, dejavnosti v okviru EIAH in sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 14. | poudarja, da bi moral biti EFSI instrument za odpravljanje nedelovanja trga in napak vlade (npr. neoptimalne naložbene okoliščine zaradi ovir, ki jih povzročajo nacionalne meje ali predpisi); EFSI ne bi smel veljati za instrument za financiranje neizvedljivih projektov. |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi moral biti EFSI instrument za odpravljanje nedelovanja trga in napak vlade (npr. neoptimalne naložbene okoliščine zaradi ovir, ki jih povzročajo nacionalne meje ali predpisi); EFSI ne bi smel veljati za instrument za financiranje neizvedljivih projektov.

| 15. | se zaveda vprašanj, povezanih z opredelitvijo dodatnosti, in predlaga, da se opredelitev razjasni, pojem operacije z visokim profilom tveganja kot merila dodatnosti pa izpopolni; |
| --- | --- |

15.

se zaveda vprašanj, povezanih z opredelitvijo dodatnosti, in predlaga, da se opredelitev razjasni, pojem operacije z visokim profilom tveganja kot merila dodatnosti pa izpopolni;

| 16. | je seznanjen s poročilom Evropskega računskega sodišča, v katerem je navedeno, da je treba zaščititi dodatnost projektov EFSI, zato poudarja, da bi moral biti cilj EFSI podpreti naložbe, ki jih EIB ne bi mogla izvesti brez podpore EFSI; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen s poročilom Evropskega računskega sodišča, v katerem je navedeno, da je treba zaščititi dodatnost projektov EFSI, zato poudarja, da bi moral biti cilj EFSI podpreti naložbe, ki jih EIB ne bi mogla izvesti brez podpore EFSI;

| 17. | poudarja potrebo po dodatnosti projektov EFSI. Pri tem bi moralo biti v pomoč razkritje informacij v preglednici kazalnikov, potem ko so projekti podpisani; |
| --- | --- |

17.

poudarja potrebo po dodatnosti projektov EFSI. Pri tem bi moralo biti v pomoč razkritje informacij v preglednici kazalnikov, potem ko so projekti podpisani;

| 18. | ugotavlja, da bi moralo za čezmejne projekte veljati, da samodejno zagotavljajo dodatnost, saj imajo za Evropsko unijo visoko dodano vrednost; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da bi moralo za čezmejne projekte veljati, da samodejno zagotavljajo dodatnost, saj imajo za Evropsko unijo visoko dodano vrednost;

| 19. | priznava možnost združevanja EFSI z drugimi viri sredstev EU, kot so skladi ESI, program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope, ter v zvezi s tem ponovno opozarja na pomen strateškega usklajevanja in posebnega spremljanja, s čimer bi spodbudili sinergije med različnimi sistemi; pri tem ni pomembno samo, da je ta možnost na voljo službam EU, zlasti upraviteljem različnih programov Komisije, ampak da ti tudi širšo javnost, zlasti pa MSP in javne uprave v državah članicah na lokalni in regionalni ravni, seznanijo s tem, kako čim bolj izkoristiti obstoječe sinergije, in z možnostmi za izvajanje tega; |
| --- | --- |

19.

priznava možnost združevanja EFSI z drugimi viri sredstev EU, kot so skladi ESI, program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope, ter v zvezi s tem ponovno opozarja na pomen strateškega usklajevanja in posebnega spremljanja, s čimer bi spodbudili sinergije med različnimi sistemi; pri tem ni pomembno samo, da je ta možnost na voljo službam EU, zlasti upraviteljem različnih programov Komisije, ampak da ti tudi širšo javnost, zlasti pa MSP in javne uprave v državah članicah na lokalni in regionalni ravni, seznanijo s tem, kako čim bolj izkoristiti obstoječe sinergije, in z možnostmi za izvajanje tega;

| 20. | poudarja, da potrebujejo lokalne in regionalne oblasti več jasnosti in nadaljnja navodila o tem, kako združevati EFSI z drugimi skladi EU, zlasti kar zadeva uporabo pravil o državni pomoči in prepoved dvojnega financiranja; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da potrebujejo lokalne in regionalne oblasti več jasnosti in nadaljnja navodila o tem, kako združevati EFSI z drugimi skladi EU, zlasti kar zadeva uporabo pravil o državni pomoči in prepoved dvojnega financiranja;

| 21. | poudarja, da bi morali biti EFSI in drugi skladi EU, zlasti skladi ESI, namenjeni izpolnjevanju medsebojno dopolnjujočih se ciljev; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi morali biti EFSI in drugi skladi EU, zlasti skladi ESI, namenjeni izpolnjevanju medsebojno dopolnjujočih se ciljev;

| 22. | znova poziva, da se naložbe lokalnih in regionalnih oblasti, ki se financirajo v okviru EFSI in EIB, izvzamejo iz izračunov proračunskega primanjkljaja in dolga držav članic Evropske unije; |
| --- | --- |

22.

znova poziva, da se naložbe lokalnih in regionalnih oblasti, ki se financirajo v okviru EFSI in EIB, izvzamejo iz izračunov proračunskega primanjkljaja in dolga držav članic Evropske unije;

| 23. | se zaveda, da imajo pri izvajanju EFSI ključno vlogo nacionalne spodbujevalne banke in naložbene platforme, zlasti v smislu sodelovanja z regionalnimi in lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

23.

se zaveda, da imajo pri izvajanju EFSI ključno vlogo nacionalne spodbujevalne banke in naložbene platforme, zlasti v smislu sodelovanja z regionalnimi in lokalnimi oblastmi;

| 24. | poziva EIB, naj na lokalni in regionalni ravni zagotovi informacije o projektih EFSI ter s tem lokalne in regionalne oblasti pritegne k tesnejšemu sodelovanju pri vzpostavljanju in spodbujanju teh projektov; |
| --- | --- |

24.

poziva EIB, naj na lokalni in regionalni ravni zagotovi informacije o projektih EFSI ter s tem lokalne in regionalne oblasti pritegne k tesnejšemu sodelovanju pri vzpostavljanju in spodbujanju teh projektov;

| 25. | želi, da se v vsakem primeru že v fazi načrtovanja za obdobje 2014–2020 poskrbi za čim večjo sinergijo in funkcionalno povezovanje ukrepov iz EFSI na področju kohezijske politike, tudi zato, da bo zagotovljeno primerno teritorialno ravnotežje v korist prikrajšanih območij; |
| --- | --- |

25.

želi, da se v vsakem primeru že v fazi načrtovanja za obdobje 2014–2020 poskrbi za čim večjo sinergijo in funkcionalno povezovanje ukrepov iz EFSI na področju kohezijske politike, tudi zato, da bo zagotovljeno primerno teritorialno ravnotežje v korist prikrajšanih območij;

| 26. | si želi sodelovati z Evropsko komisijo in EIB za boljšo seznanjenost z naložbenim načrtom za Evropo, zato podpira pristop „vse na enem mestu“, ki je bil uveden v evropskem tednu regij in mest leta 2016. Čeprav imajo lokalne in regionalne oblasti odločilno vlogo pri uspešnem izvajanju EFSI, je treba ozaveščenost izboljšati; |
| --- | --- |

26.

si želi sodelovati z Evropsko komisijo in EIB za boljšo seznanjenost z naložbenim načrtom za Evropo, zato podpira pristop „vse na enem mestu“, ki je bil uveden v evropskem tednu regij in mest leta 2016. Čeprav imajo lokalne in regionalne oblasti odločilno vlogo pri uspešnem izvajanju EFSI, je treba ozaveščenost izboljšati;

| 27. | je seznanjen s predlogom, da bi vprašanje geografskih in sektorskih neravnovesij operacij EFSI reševali z razširjenim seznamom upravičenih operacij in večjo vlogo Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe. Za zagotavljanje sorazmerne porazdelitve operacij EFSI so ključnega pomena krepitev zmogljivosti, proaktivne operacije svetovanja in tesno sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri spodbujanju in odobritvah projektov. Pri preverjanju ravni dostopa morebitnih upravičencev je treba upoštevati dejanske razmere na nacionalni ali regionalni ravni, da ne bi še povečali ali ohranjali neenakosti; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen s predlogom, da bi vprašanje geografskih in sektorskih neravnovesij operacij EFSI reševali z razširjenim seznamom upravičenih operacij in večjo vlogo Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe. Za zagotavljanje sorazmerne porazdelitve operacij EFSI so ključnega pomena krepitev zmogljivosti, proaktivne operacije svetovanja in tesno sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri spodbujanju in odobritvah projektov. Pri preverjanju ravni dostopa morebitnih upravičencev je treba upoštevati dejanske razmere na nacionalni ali regionalni ravni, da ne bi še povečali ali ohranjali neenakosti;

| 28. | poudarja, da se morajo geografske in sektorske mejne vrednosti, določene v strateških usmeritvah EFSI, po začetnem naložbenem obdobju uporabljati zgolj za orientacijo, pri izboru operacij pa nikakor ne smejo biti zavezujoče; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da se morajo geografske in sektorske mejne vrednosti, določene v strateških usmeritvah EFSI, po začetnem naložbenem obdobju uporabljati zgolj za orientacijo, pri izboru operacij pa nikakor ne smejo biti zavezujoče;

| 29. | poziva, naj bodo naložbe EFSI in infrastruktura odporne na nesreče, da se zagotovi dolgoročna trajnost infrastrukture, ki obenem ne bo ogrožala življenj državljanov; |
| --- | --- |

29.

poziva, naj bodo naložbe EFSI in infrastruktura odporne na nesreče, da se zagotovi dolgoročna trajnost infrastrukture, ki obenem ne bo ogrožala življenj državljanov;

| 30. | ugotavlja, da je zakonodajni predlog v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je zakonodajni predlog v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti.

V Bruslju, 7. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  
  Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

1

Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

(1)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

1

---

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/75 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/75

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Sprememba direktive o napotitvi delavcev

(2017/C 185/10)

| Poročevalka: | Yoomi RENSTRÖM (SE/PES), članica občinskega sveta Ovanåker |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev
  COM(2016) 128 final |

Poročevalka:

Yoomi RENSTRÖM (SE/PES), članica občinskega sveta Ovanåker

Referenčni dokument:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev

COM(2016) 128 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Skoraj dvajset let po sprejetju direktive o napotitvi delavcev je treba oceniti, ali direktiva še vedno zagotavlja ustrezno ravnovesje med potrebo po spodbujanju svobode opravljanja storitev in potrebo po varstvu pravic napotenih delavcev. | Skoraj dvajset let po sprejetju direktive o napotitvi delavcev je treba oceniti, ali direktiva še vedno zagotavlja ustrezno ravnovesje med potrebo po spodbujanju svobode opravljanja storitev in potrebo po varstvu pravic napotenih delavcev.
  Napoteni delavec zaradi napotitve nikakor ne sme biti postavljen v slabši položaj. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Skoraj dvajset let po sprejetju direktive o napotitvi delavcev je treba oceniti, ali direktiva še vedno zagotavlja ustrezno ravnovesje med potrebo po spodbujanju svobode opravljanja storitev in potrebo po varstvu pravic napotenih delavcev.

Skoraj dvajset let po sprejetju direktive o napotitvi delavcev je treba oceniti, ali direktiva še vedno zagotavlja ustrezno ravnovesje med potrebo po spodbujanju svobode opravljanja storitev in potrebo po varstvu pravic napotenih delavcev.
  Napoteni delavec zaradi napotitve nikakor ne sme biti postavljen v slabši položaj.

Predlog spremembe 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Glede na dolgo trajanje nekaterih napotitev je treba določiti, da se v primeru napotitve za obdobja, daljša od
  24
   mesecev,
  država članica gostiteljica šteje za državo, v kateri se opravlja delo
  . V skladu z načelom uredbe Rim I se
  zato za pogodbo o zaposlitvi takšnih napotenih delavcev
  uporablja
  pravo države članice gostiteljice
  , če pogodbeni stranki nista izbrali drugega prava. Če pa pogodbeni stranki izbereta drugo pravo, delavec zaradi tega ne sme biti prikrajšan za zaščito, ki mu jo zagotavljajo določbe, od katerih po pravu države članice gostiteljice ni dovoljeno odstopati z dogovorom. To bi se moralo uporabljati od začetka napotitve, kadar je ta načrtovana za več kot
  24
   mesecev, ter od prvega dneva, ki sledi
  24
   mesecem, kadar napotitev dejansko presega to obdobje. To pravilo ne vpliva na pravico podjetij, ki napotijo delavce na ozemlje druge države članice, da se sklicujejo na svobodo opravljanja storitev tudi v primerih, ko napotitev traja več kot
  24
   mesecev.
  Namen je zgolj zagotoviti pravno varnost pri uporabi uredbe Rim I v posebni situaciji, ne da bi to uredbo kakor koli spremenili. Delavec bo zlasti deležen zaščite in ugodnosti na podlagi uredbe Rim I. | Glede na dolgo trajanje nekaterih napotitev je treba določiti, da se v primeru napotitve za obdobja, daljša od
  12
   mesecev,
  za delovno razmerje uporablja pravo države članice gostiteljice
  . V skladu z načelom uredbe Rim I se
  to pravo
  uporablja, če pogodbeni stranki nista izbrali drugega prava. Če pa pogodbeni stranki izbereta drugo pravo, delavec zaradi tega ne sme biti prikrajšan za zaščito, ki mu jo zagotavljajo določbe, od katerih po pravu države članice gostiteljice ni dovoljeno odstopati z dogovorom. To bi se moralo uporabljati od začetka napotitve, kadar je ta načrtovana za več kot
  12
   mesecev, ter od prvega dneva, ki sledi
  12
   mesecem, kadar napotitev dejansko presega to obdobje. To pravilo ne vpliva na pravico podjetij, ki napotijo delavce na ozemlje druge države članice, da se sklicujejo na svobodo opravljanja storitev tudi v primerih, ko napotitev traja več kot
  12
   mesecev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Glede na dolgo trajanje nekaterih napotitev je treba določiti, da se v primeru napotitve za obdobja, daljša od
  24
   mesecev,
  država članica gostiteljica šteje za državo, v kateri se opravlja delo
  . V skladu z načelom uredbe Rim I se
  zato za pogodbo o zaposlitvi takšnih napotenih delavcev
  uporablja
  pravo države članice gostiteljice
  , če pogodbeni stranki nista izbrali drugega prava. Če pa pogodbeni stranki izbereta drugo pravo, delavec zaradi tega ne sme biti prikrajšan za zaščito, ki mu jo zagotavljajo določbe, od katerih po pravu države članice gostiteljice ni dovoljeno odstopati z dogovorom. To bi se moralo uporabljati od začetka napotitve, kadar je ta načrtovana za več kot
  24
   mesecev, ter od prvega dneva, ki sledi
  24
   mesecem, kadar napotitev dejansko presega to obdobje. To pravilo ne vpliva na pravico podjetij, ki napotijo delavce na ozemlje druge države članice, da se sklicujejo na svobodo opravljanja storitev tudi v primerih, ko napotitev traja več kot
  24
   mesecev.
  Namen je zgolj zagotoviti pravno varnost pri uporabi uredbe Rim I v posebni situaciji, ne da bi to uredbo kakor koli spremenili. Delavec bo zlasti deležen zaščite in ugodnosti na podlagi uredbe Rim I.

Glede na dolgo trajanje nekaterih napotitev je treba določiti, da se v primeru napotitve za obdobja, daljša od
  12
   mesecev,
  za delovno razmerje uporablja pravo države članice gostiteljice
  . V skladu z načelom uredbe Rim I se
  to pravo
  uporablja, če pogodbeni stranki nista izbrali drugega prava. Če pa pogodbeni stranki izbereta drugo pravo, delavec zaradi tega ne sme biti prikrajšan za zaščito, ki mu jo zagotavljajo določbe, od katerih po pravu države članice gostiteljice ni dovoljeno odstopati z dogovorom. To bi se moralo uporabljati od začetka napotitve, kadar je ta načrtovana za več kot
  12
   mesecev, ter od prvega dneva, ki sledi
  12
   mesecem, kadar napotitev dejansko presega to obdobje. To pravilo ne vpliva na pravico podjetij, ki napotijo delavce na ozemlje druge države članice, da se sklicujejo na svobodo opravljanja storitev tudi v primerih, ko napotitev traja več kot
  12
   mesecev.

Obrazložitev

Rok, po katerem naj bi se v skladu s predlogom Komisije za delovno razmerje v primeru napotitve v celoti uporabljalo pravo države gostiteljice, ustreza roku, ki je določen v členu 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti. V skladu s to določbo je treba zakonodajo države gostiteljice uporabljati, če je predviden čas napotitve delavca 24 mesecev.

Cilj Uredbe (ES) št. 883/2004 je dejansko porazdeliti odgovornost med državami članicami v zvezi s pravicami državljanov EU do dajatev v skladu s sistemom socialne varnosti posamezne države članice. Namen direktive o napotitvi je obravnavati zaščito napotenih delavcev in spodbujati svobodo opravljanja storitev. Po mnenju Odbora regij ni nujno, da bi roke iz navedenih pravnih aktov uskladili le zato, ker se nanašajo na primere, ko državljani EU prehodno bivajo in delajo v posamezni državi članici.

Odbor regij meni, da bi morali skrajšati rok, po katerem naj bi se za delovno razmerje v primeru napotitve v celoti uporabljalo pravo države gostiteljice. Po mnenju Odbora regij je ustrezen rok oziroma obdobje, v katerem lahko govorimo o taki povezavi napotenega delavca z državo napotitve, da bi se za delovno razmerje v celoti uporabljalo pravo te države, predvideno ali dejansko trajanje napotitve delavca za obdobje dvanajstih mesecev.

Poleg tega Odbor regij meni, da bi se moralo vprašanje, katero nacionalno pravo naj bi se uporabljalo za napotene delavce, celovito urediti v direktivi o napotitvi in ne na podlagi uporabe uredbe Rim I.

Predlog spremembe 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Države članice so pristojne
  za določitev pravil o plačilu za delo v skladu z nacionalnim pravom in prakso. Vendar morajo biti nacionalna pravila o plačilu za delo, ki se uporabljajo za napotene delavce, utemeljena s potrebo po zaščiti napotenih delavcev in ne smejo nesorazmerno omejevati čezmejnega opravljanja storitev. | Ta direktiva ne posega v pristojnost držav članic
  za določitev pravil o plačilu za delo v skladu z nacionalnim pravom in prakso. Vendar morajo biti nacionalna pravila o plačilu za delo, ki se uporabljajo za napotene delavce, utemeljena s potrebo po zaščiti napotenih delavcev in ne smejo nesorazmerno omejevati čezmejnega opravljanja storitev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Države članice so pristojne
  za določitev pravil o plačilu za delo v skladu z nacionalnim pravom in prakso. Vendar morajo biti nacionalna pravila o plačilu za delo, ki se uporabljajo za napotene delavce, utemeljena s potrebo po zaščiti napotenih delavcev in ne smejo nesorazmerno omejevati čezmejnega opravljanja storitev.

Ta direktiva ne posega v pristojnost držav članic
  za določitev pravil o plačilu za delo v skladu z nacionalnim pravom in prakso. Vendar morajo biti nacionalna pravila o plačilu za delo, ki se uporabljajo za napotene delavce, utemeljena s potrebo po zaščiti napotenih delavcev in ne smejo nesorazmerno omejevati čezmejnega opravljanja storitev.

Obrazložitev

Direktiva o napotitvi sama po sebi ne vpliva na izključno pristojnost držav članic glede oblikovanja plač. Vsaka država članica se v skladu s svojim modelom trga dela odloči, kakšno plačilo za delo bo veljalo na nacionalni ravni. Posledica direktive o napotitvi je le to, da se ustrezno plačilo za delo (ki je določeno v državi napotitve) uporablja tudi za delavce, ki so napoteni na ozemlje te države.

Uvodno izjavo 12 predloga Komisije bi bilo mogoče razlagati tako, da bi lahko za predpise o plačilu za delo, ki so določeni na nacionalni ravni, veljalo preverjanje v skladu z direktivo o napotitvi in določbami Pogodbe v zvezi s svobodo opravljanja storitev. Pojasniti je treba, da gre za uporabo plačila za delo, določenega na nacionalni ravni, ki velja za napotene delavce ter je utemeljeno s potrebo po zaščiti napotenih delavcev in ne sme nesorazmerno omejevati čezmejnega opravljanja storitev.

Predlog spremembe 4

Predlog direktive

Člen 1(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| doda se naslednji člen 2a: | doda se naslednji člen 2a: |
| Člen 2a | Člen 2a |
| Napotitev, ki traja več kot
  štiriindvajset
  mesecev | Napotitev, ki traja več kot
  dvanajst
  mesecev |
| 1.   Če pričakovano ali dejansko trajanje napotitve presega
  štiriindvajset
  mesecev, se
  država članica
  , na ozemlje katere je delavec napoten,
  šteje za državo, v kateri delavec običajno opravlja delo
  . | 1.   Če pričakovano ali dejansko trajanje napotitve presega
  dvanajst
  mesecev, se
  za pogodbo o zaposlitvi v času trajanja napotitve v celoti uporablja pravo države članice
  , na ozemlje katere je delavec napoten,
  če se delodajalec in delavec nista dogovorila o uporabi drugega prava
  . |
| 2.   Za namene odstavka 1 se v primeru zamenjave napotenih delavcev, ki opravljajo isto nalogo na istem mestu, upošteva skupno trajanje obdobij napotitve zadevnih delavcev, kar zadeva delavce, ki so napoteni za dejansko trajanje najmanj šestih mesecev. | 2.   Za namene odstavka 1 se v primeru zamenjave napotenih delavcev, ki opravljajo isto nalogo na istem mestu, upošteva skupno trajanje obdobij napotitve zadevnih delavcev, kar zadeva delavce, ki so napoteni za dejansko trajanje najmanj šestih mesecev. |
| | 3.
     
  Na podlagi dogovora o pravu, ki ga je treba uporabljati, delavec ne sme biti prikrajšan za zaščito, ki mu jo zagotavljajo določbe, od katerih po pravu, ki se uporablja v skladu z odstavkom 1, z dogovorom ni dovoljeno odstopati. |
| | 4.
     
  V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I), napoteni delavec z uporabo odstavka 1 ne sme biti na slabšem, kot če bi se za pogodbo o zaposlitvi uporabljalo pravo druge države. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

doda se naslednji člen 2a:

doda se naslednji člen 2a:

Člen 2a

Člen 2a

Napotitev, ki traja več kot
  štiriindvajset
  mesecev

Napotitev, ki traja več kot
  dvanajst
  mesecev

1.   Če pričakovano ali dejansko trajanje napotitve presega
  štiriindvajset
  mesecev, se
  država članica
  , na ozemlje katere je delavec napoten,
  šteje za državo, v kateri delavec običajno opravlja delo
  .

1.   Če pričakovano ali dejansko trajanje napotitve presega
  dvanajst
  mesecev, se
  za pogodbo o zaposlitvi v času trajanja napotitve v celoti uporablja pravo države članice
  , na ozemlje katere je delavec napoten,
  če se delodajalec in delavec nista dogovorila o uporabi drugega prava
  .

2.   Za namene odstavka 1 se v primeru zamenjave napotenih delavcev, ki opravljajo isto nalogo na istem mestu, upošteva skupno trajanje obdobij napotitve zadevnih delavcev, kar zadeva delavce, ki so napoteni za dejansko trajanje najmanj šestih mesecev.

2.   Za namene odstavka 1 se v primeru zamenjave napotenih delavcev, ki opravljajo isto nalogo na istem mestu, upošteva skupno trajanje obdobij napotitve zadevnih delavcev, kar zadeva delavce, ki so napoteni za dejansko trajanje najmanj šestih mesecev.

3.
     
  Na podlagi dogovora o pravu, ki ga je treba uporabljati, delavec ne sme biti prikrajšan za zaščito, ki mu jo zagotavljajo določbe, od katerih po pravu, ki se uporablja v skladu z odstavkom 1, z dogovorom ni dovoljeno odstopati.

4.
     
  V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I), napoteni delavec z uporabo odstavka 1 ne sme biti na slabšem, kot če bi se za pogodbo o zaposlitvi uporabljalo pravo druge države.

Obrazložitev

Rok, po katerem naj bi se v skladu s predlogom Komisije za delovno razmerje v primeru napotitve v celoti uporabljalo pravo države gostiteljice, ustreza roku, ki je določen v členu 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti. V skladu s to določbo je treba zakonodajo države gostiteljice uporabljati, če je predviden čas napotitve delavca 24 mesecev.

Cilj Uredbe (ES) št. 883/2004 je dejansko porazdeliti odgovornost med državami članicami v zvezi s pravicami državljanov EU do dajatev v skladu s sistemom socialne varnosti posamezne države članice. Namen direktive o napotitvi je obravnavati zaščito napotenih delavcev in spodbujati svobodo opravljanja storitev. Po mnenju Odbora regij ni nujno, da bi roke iz navedenih pravnih aktov uskladili le zato, ker se nanašajo na primere, ko državljani EU prehodno bivajo in delajo v posamezni državi članici.

Odbor regij meni, da bi morali skrajšati rok, po katerem naj bi se za delovno razmerje v primeru napotitve v celoti uporabljalo pravo države gostiteljice. Po mnenju Odbora regij je ustrezen rok oziroma obdobje, v katerem lahko govorimo o taki povezavi napotenega delavca z državo napotitve, da bi se za delovno razmerje v celoti uporabljalo pravo te države, predvideno ali dejansko trajanje napotitve delavca za obdobje dvanajstih mesecev.

V zvezi s predlogom Komisije, ki določa, da pravo države gostiteljice postane pravo, ki se uporablja za delovno razmerje, posredno in šele z uporabo uredbe Rim I, se pojavljajo pomisleki. V smislu uvodne izjave 8 predloga Komisije bi bilo treba v besedilu direktive jasno navesti, da so dogovori, da se namesto prava države gostiteljice uporablja pravo druge države, v skladu s pogoji iz člena 8 uredbe Rim I še vedno mogoči. Poleg tega je treba zagotoviti, da delavci zato, ker se za delovno razmerje uporablja pravo države gostiteljice, ne bodo prikrajšani, npr. v obliki slabše zaščite ali manj ugodnih pogojev za delavca v skladu s pravom države gostiteljice.

Po mnenju Odbora regij je treba pogoje za uporabo prava države gostiteljice neposredno navesti v direktivi o napotitvi. Zaradi tega predloga spremembe se spremeni uvodna izjava 8.

Predlog spremembe 5

Predlog direktive

Člen 1(2)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| [...] V 
  tej direktivi
  plačilo
  za delo pomeni vse elemente plačila, ki so obvezni na podlagi nacionalnih zakonov in drugi predpisov, kolektivnih pogodb ali arbitražnih odločb, razglašenih za splošno uporabne, in/ali – če ni sistema za razglasitev kolektivnih pogodb ali arbitražnih odločb za splošno uporabne – drugih kolektivnih pogodb ali arbitražnih odločb v smislu drugega pododstavka odstavka 8
  v državi članici, na ozemlje katere je delavec napoten. | V kontekstu te direktive so
  plačilo
  in prispevki opredeljeni v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso
  v državi članici, na ozemlje katere je delavec napoten. |
| Države članice na enotnem uradnem nacionalnem spletem mestu iz člena 5 Direktive 2014/67/EU objavijo sestavne elemente plačila v skladu s točko (c). | Države članice na enotnem uradnem nacionalnem spletem mestu iz člena 5 Direktive 2014/67/EU objavijo sestavne elemente plačila v skladu s točko (c). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

[...] V 
  tej direktivi
  plačilo
  za delo pomeni vse elemente plačila, ki so obvezni na podlagi nacionalnih zakonov in drugi predpisov, kolektivnih pogodb ali arbitražnih odločb, razglašenih za splošno uporabne, in/ali – če ni sistema za razglasitev kolektivnih pogodb ali arbitražnih odločb za splošno uporabne – drugih kolektivnih pogodb ali arbitražnih odločb v smislu drugega pododstavka odstavka 8
  v državi članici, na ozemlje katere je delavec napoten.

V kontekstu te direktive so
  plačilo
  in prispevki opredeljeni v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso
  v državi članici, na ozemlje katere je delavec napoten.

Države članice na enotnem uradnem nacionalnem spletem mestu iz člena 5 Direktive 2014/67/EU objavijo sestavne elemente plačila v skladu s točko (c).

Države članice na enotnem uradnem nacionalnem spletem mestu iz člena 5 Direktive 2014/67/EU objavijo sestavne elemente plačila v skladu s točko (c).

Obrazložitev

Treba je jasno zapisati, da je plačilo v nacionalni pristojnosti, da ne bi direktiva ustvarila možnosti, da bi lahko Sodišče obravnavalo nacionalne določbe, povezane s plačami.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Ugotovitve Odbora regij

| 1. | ugotavlja, da je svoboda opravljanja čezmejnih storitev zagotovljena v členih 56 do 62 PDEU. Dobro delujoči notranji trg storitev ne pomeni le neposrednih prednosti za ponudnike storitev in potrošnike v EU, ampak je tudi pomemben pogoj za gospodarsko rast, ki v obliki blaginje in večje socialne varnosti koristi vsem državljanom EU; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je svoboda opravljanja čezmejnih storitev zagotovljena v členih 56 do 62 PDEU. Dobro delujoči notranji trg storitev ne pomeni le neposrednih prednosti za ponudnike storitev in potrošnike v EU, ampak je tudi pomemben pogoj za gospodarsko rast, ki v obliki blaginje in večje socialne varnosti koristi vsem državljanom EU;

| 2. | meni, da je dobro delujoči notranji trg storitev pomemben zlasti za ponudnike storitev v regijah, ki neposredno mejijo na druge države članice; |
| --- | --- |

2.

meni, da je dobro delujoči notranji trg storitev pomemben zlasti za ponudnike storitev v regijah, ki neposredno mejijo na druge države članice;

| 3. | meni, da je za svobodo opravljanja storitev pomembno, da lahko ponudnik storitev, ki ima sedež v eni državi članici, storitve v drugi državi članici opravlja pod enakimi pogoji, kot veljajo v državi njegovega sedeža. Pogoj za dobro delovanje notranjega trga storitev je tudi, da konkurenca (tudi čezmejna) ne temelji predvsem na stroških dela, temveč na dejavnikih, kot sta kakovost in učinkovitost opravljene storitve; |
| --- | --- |

3.

meni, da je za svobodo opravljanja storitev pomembno, da lahko ponudnik storitev, ki ima sedež v eni državi članici, storitve v drugi državi članici opravlja pod enakimi pogoji, kot veljajo v državi njegovega sedeža. Pogoj za dobro delovanje notranjega trga storitev je tudi, da konkurenca (tudi čezmejna) ne temelji predvsem na stroških dela, temveč na dejavnikih, kot sta kakovost in učinkovitost opravljene storitve;

| 4. | ugotavlja, da lahko obstoječe razlike med državami članicami, zlasti glede stroškov dela, pomenijo, da napotitve delavcev v okviru svobode opravljanja storitev morda povzročijo pritiske za znižanje plač v državi članici, v kateri se izvede napotitev. Če konkurenca pri pogojih za delo in zaposlitev postane nelojalna, lahko to vodi v socialni damping v državi gostiteljici. Ta socialni damping ustvarja pritisk za znižanje dejanskih cen, kar lahko ogrozi podjetja, ki ne uporabljajo napotitev; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da lahko obstoječe razlike med državami članicami, zlasti glede stroškov dela, pomenijo, da napotitve delavcev v okviru svobode opravljanja storitev morda povzročijo pritiske za znižanje plač v državi članici, v kateri se izvede napotitev. Če konkurenca pri pogojih za delo in zaposlitev postane nelojalna, lahko to vodi v socialni damping v državi gostiteljici. Ta socialni damping ustvarja pritisk za znižanje dejanskih cen, kar lahko ogrozi podjetja, ki ne uporabljajo napotitev;

| 5. | meni, da je uravnoteženo razmerje med svobodo opravljanja storitev na eni strani in zaščito napotenih delavcev pred plačnim in socialnim dampingom na drugi pogoj za to, da bodo državljani EU in predvsem delavci v storitvenih sektorjih, v katerih se napotitve izvajajo in bodo predvidoma zelo razširjene, to funkcijo notranjega trga sprejeli. Poudarja pa, da bo socialni damping mogoče učinkovito odpravljati le, če bodo uvedeni tudi ukrepi za zaščito samozaposlenih in oseb, ki opravljajo delo, posredovano z digitalnih platform; |
| --- | --- |

5.

meni, da je uravnoteženo razmerje med svobodo opravljanja storitev na eni strani in zaščito napotenih delavcev pred plačnim in socialnim dampingom na drugi pogoj za to, da bodo državljani EU in predvsem delavci v storitvenih sektorjih, v katerih se napotitve izvajajo in bodo predvidoma zelo razširjene, to funkcijo notranjega trga sprejeli. Poudarja pa, da bo socialni damping mogoče učinkovito odpravljati le, če bodo uvedeni tudi ukrepi za zaščito samozaposlenih in oseb, ki opravljajo delo, posredovano z digitalnih platform;

| 6. | je prepričan, da je usklajevanje interesov, ki je namen direktive o napotitvi, tudi pogoj za zdravo in pošteno konkurenco v storitvenem sektorju v čezmejnem okviru; |
| --- | --- |

6.

je prepričan, da je usklajevanje interesov, ki je namen direktive o napotitvi, tudi pogoj za zdravo in pošteno konkurenco v storitvenem sektorju v čezmejnem okviru;

| 7. | zato podpira načelo, na katerem temelji predlog Komisije, in sicer da bi moralo biti opravljanje iste naloge na istem mestu enako plačano; |
| --- | --- |

7.

zato podpira načelo, na katerem temelji predlog Komisije, in sicer da bi moralo biti opravljanje iste naloge na istem mestu enako plačano;

| 8. | meni, da lahko nepoznavanje upravnih zahtev v zvezi z zaposlovanjem delavcev v državi članici gostiteljici in težave, s katerimi se srečujejo nekatera podjetja (zlasti MSP) pri izpolnjevanju teh zahtev, ovirajo svobodo opravljanja čezmejnih storitev v EU in ogrozijo zaščito napotenih delavcev. Če bi Komisija in države članice sprejele jasne in dostopne mehanizme informiranja in svetovanja o teh zadevah, bi lahko ublažili te težave; |
| --- | --- |

8.

meni, da lahko nepoznavanje upravnih zahtev v zvezi z zaposlovanjem delavcev v državi članici gostiteljici in težave, s katerimi se srečujejo nekatera podjetja (zlasti MSP) pri izpolnjevanju teh zahtev, ovirajo svobodo opravljanja čezmejnih storitev v EU in ogrozijo zaščito napotenih delavcev. Če bi Komisija in države članice sprejele jasne in dostopne mehanizme informiranja in svetovanja o teh zadevah, bi lahko ublažili te težave;

| 9. | se strinja z oceno Komisije, da je treba določiti rok, po katerem bi moralo za napotenega delavca v celoti veljati pravo države gostiteljice. Toda po mnenju Odbora regij ni nujno, da se kot podlaga za rok oziroma obdobje, po katerem naj bi se pri napotitvi za delovno razmerje v celoti uporabljalo pravo države gostiteljice, uporabi določba Uredbe (ES) št. 883/2004. Po njegovem mnenju bi moralo biti to obdobje v direktivi o napotitvi določeno na dvanajst mesecev; |
| --- | --- |

9.

se strinja z oceno Komisije, da je treba določiti rok, po katerem bi moralo za napotenega delavca v celoti veljati pravo države gostiteljice. Toda po mnenju Odbora regij ni nujno, da se kot podlaga za rok oziroma obdobje, po katerem naj bi se pri napotitvi za delovno razmerje v celoti uporabljalo pravo države gostiteljice, uporabi določba Uredbe (ES) št. 883/2004. Po njegovem mnenju bi moralo biti to obdobje v direktivi o napotitvi določeno na dvanajst mesecev;

| 10. | zagovarja tudi stališče, da pogoji, pod katerimi bi se za delovno razmerje v celoti uporabljalo pravo države gostiteljice, ne smejo povzročiti, da bi bili pogoji za napotenega delavca dejansko manj ugodni; |
| --- | --- |

10.

zagovarja tudi stališče, da pogoji, pod katerimi bi se za delovno razmerje v celoti uporabljalo pravo države gostiteljice, ne smejo povzročiti, da bi bili pogoji za napotenega delavca dejansko manj ugodni;

| 11. | ugotavlja, da je predlog Komisije, da se sklicevanje na „minimalne urne postavke“ nadomesti s sklicevanjem na „plačilo za delo“, skladen s sodno prakso Sodišča, med drugim v zadevi Sähköalojen ammattiliitto ry (C-396/13), in z razlago pojma „minimalna urna postavka“ s strani Sodišča v tej zadevi; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je predlog Komisije, da se sklicevanje na „minimalne urne postavke“ nadomesti s sklicevanjem na „plačilo za delo“, skladen s sodno prakso Sodišča, med drugim v zadevi Sähköalojen ammattiliitto ry (C-396/13), in z razlago pojma „minimalna urna postavka“ s strani Sodišča v tej zadevi;

| 12. | ugotavlja, da se v državi gostiteljici lahko uporabljajo in naj bi se uporabljali le predpisani deli, ki sestavljajo plačilo za delo, in sestavni deli za izračun, če je plačilo v smislu direktive v posamezni državi članici določeno, kar pomeni, da tudi v prihodnje ne bo mogoče, da bi država gostiteljica od delodajalca, ki napoti delavca, zahtevala, da plača to, kar se lahko šteje kot „običajno“ ali povprečno plačilo za primerljivo delo za njegove zaposlene v državi gostiteljici; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da se v državi gostiteljici lahko uporabljajo in naj bi se uporabljali le predpisani deli, ki sestavljajo plačilo za delo, in sestavni deli za izračun, če je plačilo v smislu direktive v posamezni državi članici določeno, kar pomeni, da tudi v prihodnje ne bo mogoče, da bi država gostiteljica od delodajalca, ki napoti delavca, zahtevala, da plača to, kar se lahko šteje kot „običajno“ ali povprečno plačilo za primerljivo delo za njegove zaposlene v državi gostiteljici;

| 13. | pozdravlja predlog, da bi bilo treba sestavne dele plačila za delo, ki se uporabijo za izračun v primeru napotitve, v državi gostiteljici objaviti na uradnem nacionalnem spletnem mestu, ki ga morajo države članice vzpostaviti v skladu s členom 5 direktive o izvrševanju, da bi izboljšale dostop do informacij pred napotitvijo; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja predlog, da bi bilo treba sestavne dele plačila za delo, ki se uporabijo za izračun v primeru napotitve, v državi gostiteljici objaviti na uradnem nacionalnem spletnem mestu, ki ga morajo države članice vzpostaviti v skladu s členom 5 direktive o izvrševanju, da bi izboljšale dostop do informacij pred napotitvijo;

| 14. | na splošno meni, da bo s predlogom Komisije – s sklicevanjem na „plačilo za delo“ namesto sklicevanja na „minimalne urne postavke“ in z drugimi predlogi sprememb v tem delu – zagotovljeno, da se z direktivo o napotitvi vzpostavi uravnoteženost glede možnosti ponudnikov storitev v EU, ki lahko na eni strani brez nesorazmerne omejitve storitve opravljajo čezmejno, medtem ko so na drugi strani napoteni delavci zaščiteni, nelojalna konkurenca pa je preprečena; |
| --- | --- |

14.

na splošno meni, da bo s predlogom Komisije – s sklicevanjem na „plačilo za delo“ namesto sklicevanja na „minimalne urne postavke“ in z drugimi predlogi sprememb v tem delu – zagotovljeno, da se z direktivo o napotitvi vzpostavi uravnoteženost glede možnosti ponudnikov storitev v EU, ki lahko na eni strani brez nesorazmerne omejitve storitve opravljajo čezmejno, medtem ko so na drugi strani napoteni delavci zaščiteni, nelojalna konkurenca pa je preprečena;

| 15. | kljub temu meni, da bi bilo treba jasno navesti, da direktiva o napotitvi nikakor ne posega v izključno pristojnost držav članic v zvezi s pravico, da same odločajo o vprašanjih plačila za delo v skladu s svojim modelom trga dela; |
| --- | --- |

15.

kljub temu meni, da bi bilo treba jasno navesti, da direktiva o napotitvi nikakor ne posega v izključno pristojnost držav članic v zvezi s pravico, da same odločajo o vprašanjih plačila za delo v skladu s svojim modelom trga dela;

| 16. | se strinja z mnenjem Komisije, da bi morala obvezna uporaba pogojev države gostiteljice na področjih, ki so navedeni v členu 3(1) direktive o napotitvi za gradbeni sektor, veljati za vse industrijske kategorije, in sicer ne glede na to, ali je plačilo za delo urejeno zakonsko, s splošno veljavnimi kolektivnimi pogodbami ali kolektivnimi pogodbami v skladu s prvo ali drugo alineo člena 3(8); |
| --- | --- |

16.

se strinja z mnenjem Komisije, da bi morala obvezna uporaba pogojev države gostiteljice na področjih, ki so navedeni v členu 3(1) direktive o napotitvi za gradbeni sektor, veljati za vse industrijske kategorije, in sicer ne glede na to, ali je plačilo za delo urejeno zakonsko, s splošno veljavnimi kolektivnimi pogodbami ali kolektivnimi pogodbami v skladu s prvo ali drugo alineo člena 3(8);

| 17. | opozarja Komisijo na vprašanje napotitev v primeru podizvajalcev, ki delo oddajajo naprej, saj se s tem zmanjšuje odgovornost delodajalca, napoteni delavci pa včasih ostanejo prepuščeni sami sebi brez vsakršne podpore ali pomoči. Nekakšen evropski reševalni sklad bi lahko omogočil naglo ukrepanje, da bi se ti delavci v čim boljših pogojih vrnili v svojo državo izvora. Predlaga tudi vzpostavitev evropskega registra z uvedbo obveznosti za podjetja, ki opravljajo storitve, da napotenega delavca v vseh državah članicah prijavijo najpozneje z začetkom opravljanja storitev; |
| --- | --- |

17.

opozarja Komisijo na vprašanje napotitev v primeru podizvajalcev, ki delo oddajajo naprej, saj se s tem zmanjšuje odgovornost delodajalca, napoteni delavci pa včasih ostanejo prepuščeni sami sebi brez vsakršne podpore ali pomoči. Nekakšen evropski reševalni sklad bi lahko omogočil naglo ukrepanje, da bi se ti delavci v čim boljših pogojih vrnili v svojo državo izvora. Predlaga tudi vzpostavitev evropskega registra z uvedbo obveznosti za podjetja, ki opravljajo storitve, da napotenega delavca v vseh državah članicah prijavijo najpozneje z začetkom opravljanja storitev;

| 18. | ugotavlja, do delodajalci zelo pogosto namenoma podcenijo sposobnosti napotenih delavcev, da bi upravičili nižje plačilo. Ta praksa se utegne nadaljevati, da bi se izognili obveznosti enake obravnave na področju plač. Komisija bi morala razmisliti o oblikovanju evropskega seznama poklicev in poklicnih znanj, s čimer bi takšno ravnanje preprečila in zaščitila interese delavcev brez priznanih kvalifikacij; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, do delodajalci zelo pogosto namenoma podcenijo sposobnosti napotenih delavcev, da bi upravičili nižje plačilo. Ta praksa se utegne nadaljevati, da bi se izognili obveznosti enake obravnave na področju plač. Komisija bi morala razmisliti o oblikovanju evropskega seznama poklicev in poklicnih znanj, s čimer bi takšno ravnanje preprečila in zaščitila interese delavcev brez priznanih kvalifikacij;

| 19. | ugotavlja, da bi morala biti direktiva o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (2008/104/ES) v nacionalno zakonodajo prenesena najpozneje do 5. decembra 2011. Eden od ciljev te direktive je varnost delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, direktiva pa med drugim vključuje načelo enakega obravnavanja glede plačila, dopusta in delovnega časa (člen 5); |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da bi morala biti direktiva o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (2008/104/ES) v nacionalno zakonodajo prenesena najpozneje do 5. decembra 2011. Eden od ciljev te direktive je varnost delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, direktiva pa med drugim vključuje načelo enakega obravnavanja glede plačila, dopusta in delovnega časa (člen 5);

| 20. | se pridružuje mnenju Komisije, da bi moralo biti načelo enakega obravnavanja iz direktive o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela zavezujoče tudi takrat, ko ima agencija za zagotavljanje začasnega dela sedež v drugi državi članici in gre za napotitev v smislu direktive o napotitvi; |
| --- | --- |

20.

se pridružuje mnenju Komisije, da bi moralo biti načelo enakega obravnavanja iz direktive o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela zavezujoče tudi takrat, ko ima agencija za zagotavljanje začasnega dela sedež v drugi državi članici in gre za napotitev v smislu direktive o napotitvi;

Subsidiarnost in sorazmernost

| 21. | opozarja, da je štirinajst nacionalnih parlamentov in skupščin v enajstih državah članicah (v Bolgariji, na Češkem, Danskem, v Estoniji, na Hrvaškem, v Latviji, Litvi, na Madžarskem, Poljskem, v Romuniji in na Slovaškem) po preverjanju subsidiarnosti predložilo obrazložena mnenja, kar pomeni, da je predlog dobil „rumeni karton“; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je štirinajst nacionalnih parlamentov in skupščin v enajstih državah članicah (v Bolgariji, na Češkem, Danskem, v Estoniji, na Hrvaškem, v Latviji, Litvi, na Madžarskem, Poljskem, v Romuniji in na Slovaškem) po preverjanju subsidiarnosti predložilo obrazložena mnenja, kar pomeni, da je predlog dobil „rumeni karton“;

| 22. | ugotavlja, da direktiva o napotitvi ureja, katere pogoje države gostiteljice za delo in zaposlitev mora ponudnik storitev s sedežem v drugi državi članici zagotoviti delavcu, ki je napoten v državo gostiteljico. Uskladitev pogojev v državah članicah ni cilj niti veljavne niti spremenjene direktive; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da direktiva o napotitvi ureja, katere pogoje države gostiteljice za delo in zaposlitev mora ponudnik storitev s sedežem v drugi državi članici zagotoviti delavcu, ki je napoten v državo gostiteljico. Uskladitev pogojev v državah članicah ni cilj niti veljavne niti spremenjene direktive;

| 23. | opozarja, da se lahko spremembe direktive izvedejo le na ravni EU. Na podlagi določb Pogodbe o svobodi čezmejnega opravljanja storitev v EU in uredbe Rim I na ravni držav članic ni mogoče določiti, katere delovnopravne pogoje je treba uporabljati za napotitve; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da se lahko spremembe direktive izvedejo le na ravni EU. Na podlagi določb Pogodbe o svobodi čezmejnega opravljanja storitev v EU in uredbe Rim I na ravni držav članic ni mogoče določiti, katere delovnopravne pogoje je treba uporabljati za napotitve;

| 24. | ugotavlja, da direktiva o izvrševanju, ki so jo morale države članice v nacionalno zakonodajo prenesti do 18. junija 2016, vsebuje instrumente, ki bodo državam članicam omogočili omejevanje zlorab in socialnega dampinga, ki so posledica napotitev (in sicer goljufij, izogibanja predpisom in izmenjav informacij med državami članicami). Odbor ugotavlja, da sta spremenjena direktiva o napotitvi delavcev in direktiva o izvrševanju pravna instrumenta, ki se v veliki meri medsebojno krepita, zato z zanimanjem pričakuje celotno oceno učinka in posledic, ki jih bo za napotitev delavcev imelo izvajanje direktive o izvrševanju v državah članicah; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da direktiva o izvrševanju, ki so jo morale države članice v nacionalno zakonodajo prenesti do 18. junija 2016, vsebuje instrumente, ki bodo državam članicam omogočili omejevanje zlorab in socialnega dampinga, ki so posledica napotitev (in sicer goljufij, izogibanja predpisom in izmenjav informacij med državami članicami). Odbor ugotavlja, da sta spremenjena direktiva o napotitvi delavcev in direktiva o izvrševanju pravna instrumenta, ki se v veliki meri medsebojno krepita, zato z zanimanjem pričakuje celotno oceno učinka in posledic, ki jih bo za napotitev delavcev imelo izvajanje direktive o izvrševanju v državah članicah;

| 25. | poudarja tudi, da so še vedno problemi z zagotavljanjem skladnosti pri preverjanju napotenih delavcev v različnih državah članicah, saj direktiva o izvrševanju predvideva zgolj dvostransko sodelovanje med državami članicami; zato se strinja, da je mogoče cilj predlagane spremembe direktive, tj. skupno opredelitev predpisov, ki se uporabljajo za napotitve, bolje doseči na ravni EU; |
| --- | --- |

25.

poudarja tudi, da so še vedno problemi z zagotavljanjem skladnosti pri preverjanju napotenih delavcev v različnih državah članicah, saj direktiva o izvrševanju predvideva zgolj dvostransko sodelovanje med državami članicami; zato se strinja, da je mogoče cilj predlagane spremembe direktive, tj. skupno opredelitev predpisov, ki se uporabljajo za napotitve, bolje doseči na ravni EU;

| 26. | meni, da je organe za poročanje in nosilce socialnega zavarovanja v državah napotitve in državah gostiteljicah treba spodbujati k izmenjavi podatkov. Uvesti je treba obveznost poročanja za nosilce socialnega zavarovanja v državah gostiteljicah kot učinkovit ukrep za preprečevanje navideznih napotitev delavcev, ustanavljanja podjetij z izključnim namenom navideznih napotitev ter nepoštene konkurence zaradi nižjih prispevkov za socialno varnost. Če se bodo začela ustanavljati podjetja z izključnim namenom navideznih napotitev, bo treba razmisliti o uvedbi minimalnega obdobja zaposlitve delavca v državi napotitve, preden ga bo mogoče napotiti. |
| --- | --- |

26.

meni, da je organe za poročanje in nosilce socialnega zavarovanja v državah napotitve in državah gostiteljicah treba spodbujati k izmenjavi podatkov. Uvesti je treba obveznost poročanja za nosilce socialnega zavarovanja v državah gostiteljicah kot učinkovit ukrep za preprečevanje navideznih napotitev delavcev, ustanavljanja podjetij z izključnim namenom navideznih napotitev ter nepoštene konkurence zaradi nižjih prispevkov za socialno varnost. Če se bodo začela ustanavljati podjetja z izključnim namenom navideznih napotitev, bo treba razmisliti o uvedbi minimalnega obdobja zaposlitve delavca v državi napotitve, preden ga bo mogoče napotiti.

V Bruslju, 7. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/82 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/82

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Ohranjanje ribolovnih virov in varstvo morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi

(2017/C 185/11)

| Poročevalka: | Emily WESTLEY, članica mestnega sveta Hastingsa (UK/PES) |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1343/2011 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005
  COM(2016) 134 final |

Poročevalka:

Emily WESTLEY, članica mestnega sveta Hastingsa (UK/PES)

Referenčni dokument:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1343/2011 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005

COM(2016) 134 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Preambula

Prepoved nekaterih škodljivih ribolovnih orodij ali metod

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (11) | Prepovedati bi bilo treba nekatera škodljiva ribolovna orodja ali metode, ki uporabljajo eksplozive, strupene snovi, snovi za omamljanje, električni tok, pnevmatska kladiva ali druge perkusijske naprave; vlečno opremo in grabilce za nabiranje rdečih koral ali drugih vrst koral ali koralam podobnih organizmov in nekatere podvodne puške, razen v posebnem primeru vlečne mreže z električnim tokom, ki se lahko uporablja pod nekaterimi strogo določenimi pogoji. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(11)

Prepovedati bi bilo treba nekatera škodljiva ribolovna orodja ali metode, ki uporabljajo eksplozive, strupene snovi, snovi za omamljanje, električni tok, pnevmatska kladiva ali druge perkusijske naprave; vlečno opremo in grabilce za nabiranje rdečih koral ali drugih vrst koral ali koralam podobnih organizmov in nekatere podvodne puške, razen v posebnem primeru vlečne mreže z električnim tokom, ki se lahko uporablja pod nekaterimi strogo določenimi pogoji.

| (11) | Prepovedati bi bilo treba nekatera škodljiva ribolovna orodja ali metode, ki uporabljajo eksplozive, strupene snovi, snovi za omamljanje, električni tok, pnevmatska kladiva ali druge perkusijske naprave; vlečno opremo in grabilce za nabiranje rdečih koral ali drugih vrst koral ali koralam podobnih organizmov in nekatere podvodne puške, razen v posebnem primeru vlečne mreže z električnim tokom, ki se lahko uporablja pod nekaterimi strogo določenimi pogoji.
  Med te pogoje bi bilo treba uvrstiti sistem za spremljanje, nadzor in ocenjevanje, ki bi se uporabljal za izvrševanje, raziskave in ocenjevanje. Poskrbeti bi bilo treba, da bodo sedanja dovoljenja za ribolov z vlečno mrežo z električnim tokom podvržena (ponovni) znanstveni presoji, preden bodo podaljšana ali kako drugače dobila status, da niso prepovedana. |
| --- | --- |

(11)

Prepovedati bi bilo treba nekatera škodljiva ribolovna orodja ali metode, ki uporabljajo eksplozive, strupene snovi, snovi za omamljanje, električni tok, pnevmatska kladiva ali druge perkusijske naprave; vlečno opremo in grabilce za nabiranje rdečih koral ali drugih vrst koral ali koralam podobnih organizmov in nekatere podvodne puške, razen v posebnem primeru vlečne mreže z električnim tokom, ki se lahko uporablja pod nekaterimi strogo določenimi pogoji.
  Med te pogoje bi bilo treba uvrstiti sistem za spremljanje, nadzor in ocenjevanje, ki bi se uporabljal za izvrševanje, raziskave in ocenjevanje. Poskrbeti bi bilo treba, da bodo sedanja dovoljenja za ribolov z vlečno mrežo z električnim tokom podvržena (ponovni) znanstveni presoji, preden bodo podaljšana ali kako drugače dobila status, da niso prepovedana.

Obrazložitev

Električni impulzi lahko smrtonosno vplivajo na morske organizme, vključno z nedoraslimi ribami in neciljnimi vrstami; organizacija Marine Stewardship Council (MSC) to tehniko zavrača zaradi učinka elektrike v ribolovnem orodju na vrsto okoljskih elementov, vključno z ogroženimi, prizadetimi in zaščitenimi vrstami (med drugim tudi morskimi psi in skati) in bentoškimi organizmi, kar ima lahko posledice tudi za ekološko stanje na širšem ribolovnem območju; Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je februarja 2016 sporočil, da obstoječi regulativni okvir ne zadostuje za preprečitev uvedbe potencialno škodljivih sistemov.

Predlog spremembe 2

Člen 4

Cilji

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Tehnični ukrepi si prizadevajo doseči naslednje cilje:






  (a) | zagotoviti, da obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja
  v skladu s členom 2(2) in členom 15
  Uredbe (EU) št. 1380/2013
  ne presega 5 %
  , |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Tehnični ukrepi si prizadevajo doseči naslednje cilje:

(a)

zagotoviti, da obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja
  v skladu s členom 2(2) in členom 15
  Uredbe (EU) št. 1380/2013
  ne presega 5 %
  ,

1.   Tehnični ukrepi si prizadevajo doseči naslednje cilje:

| (a) | zagotoviti, da obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja
  ne presega omejitev, opredeljenih v aktih, ki jih je Komisija sprejela v skladu s členom 19(5) te uredbe, in se neželeni ulov čim bolj zmanjša v skladu s členom 2(5)(a)
  Uredbe (EU) št. 1380/2013, |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti, da obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja
  ne presega omejitev, opredeljenih v aktih, ki jih je Komisija sprejela v skladu s členom 19(5) te uredbe, in se neželeni ulov čim bolj zmanjša v skladu s členom 2(5)(a)
  Uredbe (EU) št. 1380/2013,

Obrazložitev

Ni realno, da bi v primeru flot za ribolov z vlečnimi mrežami lahko zagotovili, da obseg ulova morskih vrst pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja ne bo presegel 5 %. Poleg tega ima že zakonodaja odvračalen učinek za ribolov nedoraslih rib.

Predlog spremembe 3

Člen 6

Opredelitve pojmov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (4) | „usmerjeni ribolov“ pomeni ribolov določene vrste ali kombinacije vrst, pri katerem skupni ulov navedenih vrst predstavlja več kot 50 %
  gospodarske vrednosti
  ulova; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(4)

„usmerjeni ribolov“ pomeni ribolov določene vrste ali kombinacije vrst, pri katerem skupni ulov navedenih vrst predstavlja več kot 50 %
  gospodarske vrednosti
  ulova;

| (4) | „usmerjeni ribolov“ pomeni ribolov določene vrste ali kombinacije vrst, pri katerem skupni ulov navedenih vrst predstavlja več kot 50 % ulova
  na posameznem ribolovnem potovanju
  ; |
| --- | --- |

(4)

„usmerjeni ribolov“ pomeni ribolov določene vrste ali kombinacije vrst, pri katerem skupni ulov navedenih vrst predstavlja več kot 50 % ulova
  na posameznem ribolovnem potovanju
  ;

Predlog spremembe 4

Člen 6

Opredelitve pojmov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (26) | „parangal“ pomeni ribolovno orodje, sestavljeno iz glavne vrvi, ki je lahko
  precej dolga
  , na katero so v rednih presledkih pritrjene predvrvice s trnki z vabami ali brez. Glavna vrv je s sidrom pritrjena bodisi vodoravno na dno ali blizu dna bodisi navpično ali pa lahko plava na površini; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(26)

„parangal“ pomeni ribolovno orodje, sestavljeno iz glavne vrvi, ki je lahko
  precej dolga
  , na katero so v rednih presledkih pritrjene predvrvice s trnki z vabami ali brez. Glavna vrv je s sidrom pritrjena bodisi vodoravno na dno ali blizu dna bodisi navpično ali pa lahko plava na površini;

| (26) | „parangal“ pomeni ribolovno orodje, sestavljeno iz glavne vrvi, ki je lahko
  različne dolžine
  , na katero so v rednih presledkih pritrjene predvrvice s trnki z vabami ali brez. Glavna vrv je s sidrom pritrjena bodisi vodoravno na dno ali blizu dna bodisi navpično ali pa lahko plava
  v različnih globinah vodnega stebra ali
  na površini; |
| --- | --- |

(26)

„parangal“ pomeni ribolovno orodje, sestavljeno iz glavne vrvi, ki je lahko
  različne dolžine
  , na katero so v rednih presledkih pritrjene predvrvice s trnki z vabami ali brez. Glavna vrv je s sidrom pritrjena bodisi vodoravno na dno ali blizu dna bodisi navpično ali pa lahko plava
  v različnih globinah vodnega stebra ali
  na površini;

Predlog spremembe 5

Člen 6

Opredelitve pojmov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (30) | „vreča“ pomeni zadnji del vlečne mreže, ki je valjaste (tj. obseg je vsepovsod enak) ali zožene oblike. Sestavljena iz ene ali več ploskev (kosov mrežnega materiala) z enako velikimi očesi, ki so pritrjene ena na drugo vzdolž svojih stranic v osi vlečne mreže s šivom, na katerega se lahko pritrdi stranska vrv. Za regulativne namene je to zadnjih 50 mrežnih očes mreže; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(30)

„vreča“ pomeni zadnji del vlečne mreže, ki je valjaste (tj. obseg je vsepovsod enak) ali zožene oblike. Sestavljena iz ene ali več ploskev (kosov mrežnega materiala) z enako velikimi očesi, ki so pritrjene ena na drugo vzdolž svojih stranic v osi vlečne mreže s šivom, na katerega se lahko pritrdi stranska vrv. Za regulativne namene je to zadnjih 50 mrežnih očes mreže;

| (30) | „vreča“ pomeni zadnji del vlečne mreže, ki je valjaste (tj. obseg je vsepovsod enak) ali zožene oblike. Sestavljena iz ene ali več ploskev (kosov mrežnega materiala) z enako velikimi očesi, ki so pritrjene ena na drugo vzdolž svojih stranic v osi vlečne mreže s šivom, na katerega se lahko pritrdi stranska vrv. Za regulativne namene je to zadnjih 50 mrežnih očes mreže; |
| --- | --- |

(30)

„vreča“ pomeni zadnji del vlečne mreže, ki je valjaste (tj. obseg je vsepovsod enak) ali zožene oblike. Sestavljena iz ene ali več ploskev (kosov mrežnega materiala) z enako velikimi očesi, ki so pritrjene ena na drugo vzdolž svojih stranic v osi vlečne mreže s šivom, na katerega se lahko pritrdi stranska vrv. Za regulativne namene je to zadnjih 50 mrežnih očes mreže;

Obrazložitev

(Op. prev.: Amandma se ne nanaša na slovensko različico: v španskem predlogu spremembe je navedeno, da gre za mrežna očesa enake velikosti, v španski različici člena pa je uporabljen izraz „ista mrežna očesa“.)

Predlog spremembe 6

Člen 6

Opredelitve pojmov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (38) | „čas ribolova“ pomeni obdobje od prvega potopa
  mrež
  v vodo do
  popolnega
  dviga mrež na krov ribiškega plovila; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(38)

„čas ribolova“ pomeni obdobje od prvega potopa
  mrež
  v vodo do
  popolnega
  dviga mrež na krov ribiškega plovila;

| (38) | „čas ribolova“ pomeni obdobje od prvega potopa
  posamezne mreže
  v vodo do dviga
  vseh
  mrež na krov ribiškega plovila; |
| --- | --- |

(38)

„čas ribolova“ pomeni obdobje od prvega potopa
  posamezne mreže
  v vodo do dviga
  vseh
  mrež na krov ribiškega plovila;

Obrazložitev

To velja za zabodne, zapletne ali trislojne mreže, sestavljene iz več panul (orodje, pritrjeno zaporedno), da se natančno določi, da se čas potopa začne v trenutku, ko se v vodo spusti prva panula, in konča, ko se pobere zadnja panula.

Predlog spremembe 7

Člen 6

Opredelitve pojmov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (42) | „višanje vrednosti ulova“ pomeni prakso, da se ribe z nizko ceno, za katere veljajo omejitve ulova, zavržejo, čeprav bi bile lahko zakonito iztovorjene; namen take prakse je povečanje skupne gospodarske in denarne vrednosti rib, pripeljanih v pristanišče; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(42)

„višanje vrednosti ulova“ pomeni prakso, da se ribe z nizko ceno, za katere veljajo omejitve ulova, zavržejo, čeprav bi bile lahko zakonito iztovorjene; namen take prakse je povečanje skupne gospodarske in denarne vrednosti rib, pripeljanih v pristanišče;

| (42) | „višanje vrednosti ulova“ pomeni prakso, da se ribe z nizko ceno, za katere veljajo omejitve ulova, zavržejo, čeprav bi bile lahko zakonito iztovorjene; namen take prakse je povečanje skupne gospodarske in denarne vrednosti rib, pripeljanih v pristanišče
  , razen v primeru vrst, ki niso primerne za prehrano ljudi, ker so se pri ulovu zaradi drobljenja in stiskanja v mreži zmlele
  ; |
| --- | --- |

(42)

„višanje vrednosti ulova“ pomeni prakso, da se ribe z nizko ceno, za katere veljajo omejitve ulova, zavržejo, čeprav bi bile lahko zakonito iztovorjene; namen take prakse je povečanje skupne gospodarske in denarne vrednosti rib, pripeljanih v pristanišče
  , razen v primeru vrst, ki niso primerne za prehrano ljudi, ker so se pri ulovu zaradi drobljenja in stiskanja v mreži zmlele
  ;

Obrazložitev

Zaradi posebne narave uporabe vlečnih mrež se ribe včasih pri ulovu zdrobijo ali stisnejo, zato niso primerne za prodajo.

Predlog spremembe 8

Člen 9

Splošne omejitve uporabe vlečnega orodja

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Noben del vlečnega orodja nima velikosti mrežnega očesa, ki je manjša od velikosti mrežnega očesa vreče. Ta določba se ne uporablja za naprave iz mrežnega materiala, ki se uporabljajo za pritrditev senzorjev za spremljanje orodja. | 1.   Noben del vlečnega orodja nima velikosti mrežnega očesa, ki je manjša od velikosti mrežnega očesa vreče. Ta določba se ne uporablja za naprave iz mrežnega materiala, ki se uporabljajo za pritrditev senzorjev za spremljanje orodja.
  Na podlagi člena 18 te uredbe se lahko z delegiranim aktom odobri nadaljnje odstopanje, če uporaba velikosti mrežnega očesa, ki je manjše od velikosti mrežnega očesa vreče v drugih delih vlečnega orodja, prinese koristi v smislu ohranjanja morskih bioloških virov, ki so vsaj enakovredne koristim, ustvarjenim s trenutnimi ribolovnimi metodami. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Noben del vlečnega orodja nima velikosti mrežnega očesa, ki je manjša od velikosti mrežnega očesa vreče. Ta določba se ne uporablja za naprave iz mrežnega materiala, ki se uporabljajo za pritrditev senzorjev za spremljanje orodja.

1.   Noben del vlečnega orodja nima velikosti mrežnega očesa, ki je manjša od velikosti mrežnega očesa vreče. Ta določba se ne uporablja za naprave iz mrežnega materiala, ki se uporabljajo za pritrditev senzorjev za spremljanje orodja.
  Na podlagi člena 18 te uredbe se lahko z delegiranim aktom odobri nadaljnje odstopanje, če uporaba velikosti mrežnega očesa, ki je manjše od velikosti mrežnega očesa vreče v drugih delih vlečnega orodja, prinese koristi v smislu ohranjanja morskih bioloških virov, ki so vsaj enakovredne koristim, ustvarjenim s trenutnimi ribolovnimi metodami.

Obrazložitev

Sprednji del naprave je lahko sestavljen iz mrežnih očeh večje velikosti, če to ne vpliva na to, da se riba dejansko ulovi v mrežo, in če so stroški izdelave nižji.

Predlog spremembe 9

Člen 13

Zaščita občutljivih habitatov, vključno z ranljivimi morskimi ekosistemi

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje priporoča spremembo seznama območij iz Priloge II, vključno z dodajo novih območij, se Komisija pooblasti, da te spremembe sprejeme z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 11(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Pri sprejemanju takšnih sprememb Komisija posebno pozornost nameni ublažitvi negativnih posledic premika ribolovnih dejavnosti na druga občutljiva območja. | 2.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje priporoča spremembo seznama območij iz Priloge II, vključno z dodajo novih območij, se Komisija pooblasti, da te spremembe sprejeme z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 11(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Pri sprejemanju takšnih sprememb Komisija posebno pozornost nameni ublažitvi negativnih posledic premika ribolovnih dejavnosti na druga občutljiva območja
  v skladu z določbami zakonodaje o globokomorskem ribolovu
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje priporoča spremembo seznama območij iz Priloge II, vključno z dodajo novih območij, se Komisija pooblasti, da te spremembe sprejeme z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 11(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Pri sprejemanju takšnih sprememb Komisija posebno pozornost nameni ublažitvi negativnih posledic premika ribolovnih dejavnosti na druga občutljiva območja.

2.   Kadar najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje priporoča spremembo seznama območij iz Priloge II, vključno z dodajo novih območij, se Komisija pooblasti, da te spremembe sprejeme z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 11(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Pri sprejemanju takšnih sprememb Komisija posebno pozornost nameni ublažitvi negativnih posledic premika ribolovnih dejavnosti na druga občutljiva območja
  v skladu z določbami zakonodaje o globokomorskem ribolovu
  .

Obrazložitev

Uskladitev z novo zakonodajo o globokomorskem ribolovu (uredba o določitvi posebnih pogojev za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določb o ribolovu v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2347/2002).

Predlog spremembe 10

Člen 19

Regionalni ukrepi v okviru večletnih načrtov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Komisija se pooblasti za vzpostavitev tehničnih ukrepov na regionalni ravni za doseganje ciljev večletnih načrtov iz členov 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ti ukrepi se vzpostavijo z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 32 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013. | 1.   Komisija se pooblasti za vzpostavitev tehničnih ukrepov na regionalni ravni za doseganje ciljev večletnih načrtov iz členov 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ti ukrepi se vzpostavijo z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 32 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013.
  Države članice smejo predložiti skupna priporočila ne glede na to, ali so vzpostavljeni večletni načrti za zadevna območja. |
| 2.   [...] | 2.   [...] |
| 3.   [...] | 3.   [...] |
| 4.   [...] | 4.   [...] |
| 5.   [...] | 5.   [...] |
| 6.   [...] | 6.   [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Komisija se pooblasti za vzpostavitev tehničnih ukrepov na regionalni ravni za doseganje ciljev večletnih načrtov iz členov 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ti ukrepi se vzpostavijo z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 32 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

1.   Komisija se pooblasti za vzpostavitev tehničnih ukrepov na regionalni ravni za doseganje ciljev večletnih načrtov iz členov 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ti ukrepi se vzpostavijo z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 32 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013.
  Države članice smejo predložiti skupna priporočila ne glede na to, ali so vzpostavljeni večletni načrti za zadevna območja.

2.   [...]

2.   [...]

3.   [...]

3.   [...]

4.   [...]

4.   [...]

5.   [...]

5.   [...]

6.   [...]

6.   [...]

Obrazložitev

Trenutno besedilo člena 19 predloga uredbe je možno razlagati tako, da je vzpostavitev večletnih načrtov pogoj za predložitev skupnih priporočil.

Predlog spremembe 11

Člen 19

Regionalni ukrepi v okviru večletnih načrtov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   [...] | 1.   [...] |
| 2.   [...] | 2.   [...] |
| 3.   [...] | 3.   [...] |
| 4.   [...] | 4.   [...] |
| 5.   [...] | 5.   [...] |
| 6.   Komisija
  lahko
  od STECF zahteva, da oceni skupna priporočila iz odstavka 5. | 6.   Komisija od STECF
  zahteva
  , da oceni skupna priporočila iz odstavka 5. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   [...]

1.   [...]

2.   [...]

2.   [...]

3.   [...]

3.   [...]

4.   [...]

4.   [...]

5.   [...]

5.   [...]

6.   Komisija
  lahko
  od STECF zahteva, da oceni skupna priporočila iz odstavka 5.

6.   Komisija od STECF
  zahteva
  , da oceni skupna priporočila iz odstavka 5.

Obrazložitev

Deležniki menijo, da je občutno večja vključitev STEFC ključnega pomena. Tovrstne zahteve so bile podane na posvetovanjih o političnih usmeritvah in razpravah v EP in OR.

Predlog spremembe 12

Člen 31

Zaščitni ukrepi

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Če razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst potrebno takojšnje ukrepanje, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za omilitev teh nevarnosti. Ti akti lahko zlasti zadevajo omejitve uporabe ribolovnih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali med nekaterimi obdobji. | 1.   Če razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst potrebno takojšnje ukrepanje, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za omilitev teh nevarnosti
  , pri čemer je treba predhodno oceniti socialne in ekonomske učinke predlaganih ukrepov
  . Ti akti lahko zlasti zadevajo omejitve uporabe ribolovnih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali med nekaterimi obdobji. |
| 2.   Delegirani akti iz odstavka 1 so zasnovani tako, da zlasti: | 2.   Delegirani akti iz odstavka 1 so zasnovani tako, da zlasti: |
| (a) | obravnavajo nepričakovane spremembe v vzorcih staležev zaradi visoke ali nizke stopnje obnove staležev z nedoraslimi organizmi; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Če razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst potrebno takojšnje ukrepanje, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za omilitev teh nevarnosti. Ti akti lahko zlasti zadevajo omejitve uporabe ribolovnih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali med nekaterimi obdobji.

1.   Če razpoložljivo znanstveno mnenje kaže, da je za zaščito morskih vrst potrebno takojšnje ukrepanje, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 32 za omilitev teh nevarnosti
  , pri čemer je treba predhodno oceniti socialne in ekonomske učinke predlaganih ukrepov
  . Ti akti lahko zlasti zadevajo omejitve uporabe ribolovnih orodij ali ribolovnih dejavnosti na nekaterih območjih ali med nekaterimi obdobji.

2.   Delegirani akti iz odstavka 1 so zasnovani tako, da zlasti:

2.   Delegirani akti iz odstavka 1 so zasnovani tako, da zlasti:

(a)

obravnavajo nepričakovane spremembe v vzorcih staležev zaradi visoke ali nizke stopnje obnove staležev z nedoraslimi organizmi;

| (a) | obravnavajo nepričakovane spremembe v vzorcih staležev zaradi visoke ali nizke stopnje obnove staležev z nedoraslimi organizmi; |
| --- | --- |

(a)

obravnavajo nepričakovane spremembe v vzorcih staležev zaradi visoke ali nizke stopnje obnove staležev z nedoraslimi organizmi;

| (b) | zagotavljajo zaščito drstečih se rib ali lupinarjev, kadar so staleži na zelo nizki ravni ali kadar drugi okoljski dejavniki ogrožajo stanje staleža. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo zaščito drstečih se rib ali lupinarjev, kadar so staleži na zelo nizki ravni ali kadar drugi okoljski dejavniki ogrožajo stanje staleža.

| (b) | zagotavljajo zaščito drstečih se rib ali lupinarjev, kadar so staleži na zelo nizki ravni ali kadar drugi okoljski dejavniki ogrožajo stanje staleža. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo zaščito drstečih se rib ali lupinarjev, kadar so staleži na zelo nizki ravni ali kadar drugi okoljski dejavniki ogrožajo stanje staleža.

3.   Delegirani akti iz odstavka 1 se uporabljajo največ tri leta brez poseganja v člen 32(6).

3.   Delegirani akti iz odstavka 1 se uporabljajo največ tri leta brez poseganja v člen 32(6).

Obrazložitev

Na podlagi te spremembe bi zagotovili, da se pred sprejetjem odločitev upoštevajo socialni in ekonomski učinki.

Predlog spremembe 13

Člen 32

Izvajanje pooblastila

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 11, 13, 19, 28
  in 31
  se na Komisijo prenese za obdobje petih let od [----]. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 11, 13, 19
  in
  28 se na Komisijo prenese za obdobje petih let od [----]
  , v primeru člena 31 pa za obdobje treh let
  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 11, 13, 19, 28
  in 31
  se na Komisijo prenese za obdobje petih let od [----]. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 11, 13, 19
  in
  28 se na Komisijo prenese za obdobje petih let od [----]
  , v primeru člena 31 pa za obdobje treh let
  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Obrazložitev

V členu 31 se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za obdobje treh let. V skladu s členom 32 pa naj bi se pooblastilo na Komisijo preneslo za obdobje pet let.

Predlog spremembe 14

Člen 34

Pregled in poročanje

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   [...] | 1.   [...] |
| 2.   [...] | 2.   [...] |
| 3.   [...] | 3.   [...] |
| | 4.
     
  Poročilo temelji na celoviti oceni teritorialnega učinka, ki jo Komisija izvede na vseh območjih morskega bazena, s čimer ovrednoti okoljske in socialno-ekonomske učinke ukrepov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   [...]

1.   [...]

2.   [...]

2.   [...]

3.   [...]

3.   [...]

4.
     
  Poročilo temelji na celoviti oceni teritorialnega učinka, ki jo Komisija izvede na vseh območjih morskega bazena, s čimer ovrednoti okoljske in socialno-ekonomske učinke ukrepov.

Obrazložitev

Celovit pregled učinka ukrepov politike, ki izhajajo iz uredbe, v različnih regijah, je pomemben pogoj za oblikovanje politik, podprto z dokazi. Omogočil bi izvedbo celotnega cikla politike ter združeval urejanje, oceno učinka in povratne informacije.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošna priporočila

| 1. | meni, da je priprava jasnih in enostavnih pravil, ki jih ribiči zlahka razumejo in uporabljajo, zelo pomembna za uspeh skupne ribiške politike; glede na število uredb, v katere posega predlog uredbe o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi (v nadaljevanju „predlog“), je po mnenju Odbora ta predlog pravi korak k ureditveni poenostavitvi tehničnih ukrepov v evropskem ribištvu; |
| --- | --- |

1.

meni, da je priprava jasnih in enostavnih pravil, ki jih ribiči zlahka razumejo in uporabljajo, zelo pomembna za uspeh skupne ribiške politike; glede na število uredb, v katere posega predlog uredbe o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi (v nadaljevanju „predlog“), je po mnenju Odbora ta predlog pravi korak k ureditveni poenostavitvi tehničnih ukrepov v evropskem ribištvu;

| 2. | pozdravlja zakonodajni pristop, ki je bil sprejet za ta predlog, tj. osnovno okvirno uredbo in pravila regionalizacije iz prilog, ki jih je mogoče spremeniti po poenostavljenem in vključujočem postopku regionalizacije, predvidenem v osnutku uredbe; takšen pristop omogoča določitev skupnih pravil, ki veljajo za vse morske bazene, in nudi dovolj prožnosti za prilagajanje tehničnih ukrepov posebnim potrebam, ki se morda pojavijo na regionalni ravni; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja zakonodajni pristop, ki je bil sprejet za ta predlog, tj. osnovno okvirno uredbo in pravila regionalizacije iz prilog, ki jih je mogoče spremeniti po poenostavljenem in vključujočem postopku regionalizacije, predvidenem v osnutku uredbe; takšen pristop omogoča določitev skupnih pravil, ki veljajo za vse morske bazene, in nudi dovolj prožnosti za prilagajanje tehničnih ukrepov posebnim potrebam, ki se morda pojavijo na regionalni ravni;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da predlog upošteva načelo sorazmernosti, kakor je opredeljeno v členu 5(4) Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da predlog upošteva načelo sorazmernosti, kakor je opredeljeno v členu 5(4) Pogodbe o Evropski uniji;

| 4. | poziva zakonodajalca, naj ohrani enostavno strukturo predloga v njegovi prvotni obliki; |
| --- | --- |

4.

poziva zakonodajalca, naj ohrani enostavno strukturo predloga v njegovi prvotni obliki;

| 5. | poziva zakonodajalca, naj se izogiba sprejemanju izjem in odstopanj, ki bi vodili do neenakovrednih pogojev, razen če se na regionalni ravni za to pojavi posebna potreba; |
| --- | --- |

5.

poziva zakonodajalca, naj se izogiba sprejemanju izjem in odstopanj, ki bi vodili do neenakovrednih pogojev, razen če se na regionalni ravni za to pojavi posebna potreba;

Element regionalizacije

| 6. | ugotavlja, da regionalizacija skupne ribiške politike (SRP) regijam in državam članicam omogoča aktivno upravljanje ribjih staležev v okviru ciljev SRP; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da regionalizacija skupne ribiške politike (SRP) regijam in državam članicam omogoča aktivno upravljanje ribjih staležev v okviru ciljev SRP;

| 7. | ugotavlja, da možnost predložitve skupnih priporočil, s katerimi se opredelijo ustrezni tehnični ukrepi na regionalni ravni, ne bi smela biti odvisna od vzpostavitve večletnih načrtov, temveč dostopna za vse vrste ribolova; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da možnost predložitve skupnih priporočil, s katerimi se opredelijo ustrezni tehnični ukrepi na regionalni ravni, ne bi smela biti odvisna od vzpostavitve večletnih načrtov, temveč dostopna za vse vrste ribolova;

| 8. | meni, da je regionalizacija priložnost za razvoj prilagodljivega sistema za aktivno upravljanje regionalnega ribolova na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih parametrov v skladu s splošnimi in posameznimi cilji skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

8.

meni, da je regionalizacija priložnost za razvoj prilagodljivega sistema za aktivno upravljanje regionalnega ribolova na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih parametrov v skladu s splošnimi in posameznimi cilji skupne ribiške politike;

| 9. | poziva Komisijo, naj upošteva lokalne posebnosti pri najmanjši referenčni velikosti ohranjanja in dopusti spremembo prilog V–X po poenostavljenem postopku in v povezavi z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj upošteva lokalne posebnosti pri najmanjši referenčni velikosti ohranjanja in dopusti spremembo prilog V–X po poenostavljenem postopku in v povezavi z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 10. | poziva zakonodajalca, naj poskrbi za usklajenost besedil uredbe o SRP, večletnih načrtov in tega predloga; |
| --- | --- |

10.

poziva zakonodajalca, naj poskrbi za usklajenost besedil uredbe o SRP, večletnih načrtov in tega predloga;

Pristop na podlagi zaupanja in pridobitev vseh deležnikov za reformo

| 11. | meni, da je pri urejanju ribištva EU zelo pomembno sprejeti pristop na podlagi zaupanja; OR ugotavlja, da je takšen pristop močno potreben, da se ribiška skupnost ne bi še bolj odtujila; pripravljavci politik bi morali imeti zaupanje, da bodo ribiči v celoti izvedli reformo, ribiči pa bi morali imeti zaupanje, da jih pripravljavci politik ne bodo zapostavili. Za pristop, ki temelji na zaupanju, so potrebna prizadevanja vseh strani, pri čemer bi morali vsi deležniki ribolov obravnavati ne le zgolj z vidika ribolovne zmogljivosti, ribolovnega napora in kvot, ampak v to vključiti še socialne elemente in majhen vpliv na okolje ter trajnostno prihodnost sektorja; |
| --- | --- |

11.

meni, da je pri urejanju ribištva EU zelo pomembno sprejeti pristop na podlagi zaupanja; OR ugotavlja, da je takšen pristop močno potreben, da se ribiška skupnost ne bi še bolj odtujila; pripravljavci politik bi morali imeti zaupanje, da bodo ribiči v celoti izvedli reformo, ribiči pa bi morali imeti zaupanje, da jih pripravljavci politik ne bodo zapostavili. Za pristop, ki temelji na zaupanju, so potrebna prizadevanja vseh strani, pri čemer bi morali vsi deležniki ribolov obravnavati ne le zgolj z vidika ribolovne zmogljivosti, ribolovnega napora in kvot, ampak v to vključiti še socialne elemente in majhen vpliv na okolje ter trajnostno prihodnost sektorja;

| 12. | poziva zakonodajalca, naj vključi nekatere spodbude, zaradi katerih bi ribiči brez pomislekov sledili pravilom; te spodbude bi lahko bile gospodarske, socialne, upravne ali druge, ki so v skladu z zakonodajo Unije, ob pogoju, da izpolnjujejo nekatera merila; spodbude bi bilo treba razviti v duhu „kulture skladnosti in sodelovanja“, kakor je določeno v členu 36(2)(g) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

12.

poziva zakonodajalca, naj vključi nekatere spodbude, zaradi katerih bi ribiči brez pomislekov sledili pravilom; te spodbude bi lahko bile gospodarske, socialne, upravne ali druge, ki so v skladu z zakonodajo Unije, ob pogoju, da izpolnjujejo nekatera merila; spodbude bi bilo treba razviti v duhu „kulture skladnosti in sodelovanja“, kakor je določeno v členu 36(2)(g) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| 13. | poudarja, da so za razdelitev kvot pristojne države članice, sprejetje določb, ki bi malemu ribolovu dovoljevale, da neposredno upravlja kvote (1) in ulov, pa utegne biti velika priložnost za popravo zgodovinskih krivic malim in priobalnim ribičem, obenem pa bi ti lahko imeli večjo vlogo pri upravljanju morja, zagotovljeni bi bili pogoji, kot jih ima ribolov večjega obsega, in vzpostavilo bi se ravnovesje med pravicami in obveznostmi. Z dajanjem pristojnosti malim ribičem za upravljanje kvot nekaterih staležev na podlagi nekaterih pomembnih dosežkov pod strogim nadzorom bodo ribiči same sebe lahko videli kot delničarje upravljanega vira (ribe) in bodo imeli spodbudo, da dobro skrbijo zanj; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so za razdelitev kvot pristojne države članice, sprejetje določb, ki bi malemu ribolovu dovoljevale, da neposredno upravlja kvote (1) in ulov, pa utegne biti velika priložnost za popravo zgodovinskih krivic malim in priobalnim ribičem, obenem pa bi ti lahko imeli večjo vlogo pri upravljanju morja, zagotovljeni bi bili pogoji, kot jih ima ribolov večjega obsega, in vzpostavilo bi se ravnovesje med pravicami in obveznostmi. Z dajanjem pristojnosti malim ribičem za upravljanje kvot nekaterih staležev na podlagi nekaterih pomembnih dosežkov pod strogim nadzorom bodo ribiči same sebe lahko videli kot delničarje upravljanega vira (ribe) in bodo imeli spodbudo, da dobro skrbijo zanj;

| 14. | podpira poziv Evropskega parlamenta (2) Evropski komisiji in državam članicam EU, naj postopoma povečujejo kvote za obrtni ribolov, da se podpre ta trajnostna oblika ribolova; |
| --- | --- |

14.

podpira poziv Evropskega parlamenta (2) Evropski komisiji in državam članicam EU, naj postopoma povečujejo kvote za obrtni ribolov, da se podpre ta trajnostna oblika ribolova;

| 15. | takšen decentraliziran sistem upravljanja ribolovnih pravic bi moral temeljiti na naslednjih temeljnih načelih:






  1. | ohranjanje morskih virov in varovanje okolja kot glavni pogoj, |
| --- | --- | --- |

15.

takšen decentraliziran sistem upravljanja ribolovnih pravic bi moral temeljiti na naslednjih temeljnih načelih:

1.

ohranjanje morskih virov in varovanje okolja kot glavni pogoj,

| 2. | znanstveno svetovanje in priporočila kot osnova, |
| --- | --- |

2.

znanstveno svetovanje in priporočila kot osnova,

| 3. | strog nadzor in tekoče ocenjevanje izvajanja, |
| --- | --- |

3.

strog nadzor in tekoče ocenjevanje izvajanja,

| 4. | vračunana prožnost, ki omogoča prilagoditve po ocenjevanju in pilotni fazi, |
| --- | --- |

4.

vračunana prožnost, ki omogoča prilagoditve po ocenjevanju in pilotni fazi,

| 5. | v spodbudo ribičem, da bi si prizadevali za obnovitev ribjih staležev, bi morale biti ribolovne pravice določene kot delež največjega trajnostnega donosa; |
| --- | --- |

5.

v spodbudo ribičem, da bi si prizadevali za obnovitev ribjih staležev, bi morale biti ribolovne pravice določene kot delež največjega trajnostnega donosa;

Pomen malega ribolova za majhne evropske ribiške skupnosti

| 16. | ugotavlja, da je za majhna obalna mesta po Evropi mali priobalni ribolov del edinstvenega ekosistema, ki vključuje dediščino, povezanost skupnosti, turizem, hrano in gostinstvo; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je za majhna obalna mesta po Evropi mali priobalni ribolov del edinstvenega ekosistema, ki vključuje dediščino, povezanost skupnosti, turizem, hrano in gostinstvo;

| 17. | obžaluje, da v sedanji reformi SRP ni v celoti upoštevan pomen malega priobalnega ribolova kot lokalnega varuha morja ter nosilca zgodovinskega znanja in tradicije, načina življenja in pomembne vezi v socialno-ekonomskem življenju obalnih mest; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da v sedanji reformi SRP ni v celoti upoštevan pomen malega priobalnega ribolova kot lokalnega varuha morja ter nosilca zgodovinskega znanja in tradicije, načina življenja in pomembne vezi v socialno-ekonomskem življenju obalnih mest;

| 18. | poziva zakonodajalca in države članice, naj izrabijo vso neizkoriščeno potencialno podporo in ekološke prednosti malega ribištva v okviru sedanje SRP; |
| --- | --- |

18.

poziva zakonodajalca in države članice, naj izrabijo vso neizkoriščeno potencialno podporo in ekološke prednosti malega ribištva v okviru sedanje SRP;

| 19. | v zvezi s tem kot zelo pozitivno ocenjuje, da predlagana uredba o tehničnih ukrepih od malih ribičev ne zahteva vlaganj v novo opremo in mreže; |
| --- | --- |

19.

v zvezi s tem kot zelo pozitivno ocenjuje, da predlagana uredba o tehničnih ukrepih od malih ribičev ne zahteva vlaganj v novo opremo in mreže;

| 20. | ugotavlja, da se mali ribiči čutijo vse bolj izključene iz oblikovanja politik, kar je posledica neučinkovitega upravljanja in čezmernega urejanja s predpisi v preteklih desetletjih, čemur je sledila revolucionarna reforma, ki je uvedla kopico novih predpisov, vključno s prepovedjo zavržkov/obveznim iztovarjanjem, regionalizacijo, večletnimi načrti, temeljito revizijo tehničnih ukrepov, predpisi glede nadzora in zbiranjem podatkov; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da se mali ribiči čutijo vse bolj izključene iz oblikovanja politik, kar je posledica neučinkovitega upravljanja in čezmernega urejanja s predpisi v preteklih desetletjih, čemur je sledila revolucionarna reforma, ki je uvedla kopico novih predpisov, vključno s prepovedjo zavržkov/obveznim iztovarjanjem, regionalizacijo, večletnimi načrti, temeljito revizijo tehničnih ukrepov, predpisi glede nadzora in zbiranjem podatkov;

| 21. | ponavlja svoje stališče, da bi morala biti ribiška politika EU jedro širše strategije za modro rast, v kateri bi bile upoštevane posebnosti ribištva, pa tudi rast, v vseh sektorjih modrega gospodarstva, zlasti pomorskih sektorjih in turizmu, ter zaposlovanje in varstvo okolja, in da se podjetništvo, povezano z modrim gospodarstvom, ne nanaša samo na dejavnosti v morjih in oceanih (3), temveč zajema vse obalne regije. |
| --- | --- |

21.

ponavlja svoje stališče, da bi morala biti ribiška politika EU jedro širše strategije za modro rast, v kateri bi bile upoštevane posebnosti ribištva, pa tudi rast, v vseh sektorjih modrega gospodarstva, zlasti pomorskih sektorjih in turizmu, ter zaposlovanje in varstvo okolja, in da se podjetništvo, povezano z modrim gospodarstvom, ne nanaša samo na dejavnosti v morjih in oceanih (3), temveč zajema vse obalne regije.

V Bruslju, 7. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Kakor je določeno v členu 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in členu 19(4)(c) obravnavanega predloga.

1

(2)  Dok. 2015/2090(INI).

2

(3)  Dok. NAT-V-044.

3

---

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/91 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/91

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Reforma skupnega evropskega azilnega sistema

(2017/C 185/12)

| Poročevalec: | Vincenzo BIANCO (IT/PES),
  župan Catanije |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)
  COM(2016) 270 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za azil in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 439/2010
  COM(2016) 271 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe [Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], za ugotavljanje istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona (prenovitev)
  COM(2016) 272 final |

Poročevalec:

Vincenzo BIANCO (IT/PES),

župan Catanije

Referenčni dokumenti:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)

COM(2016) 270 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za azil in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 439/2010

COM(2016) 271 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe [Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], za ugotavljanje istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona (prenovitev)

COM(2016) 272 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

COM(2016) 270 final

Člen 3(3) in (5)

Dostop do postopka za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3.   Pred uporabo meril za določitev odgovorne države članice v skladu s poglavjem III in poglavjem IV prva država članica, v kateri je bila vložena prošnja za mednarodno zaščito: | 3.   Pred uporabo meril za določitev odgovorne države članice v skladu s poglavjem III in poglavjem IV prva država članica, v kateri je bila vložena prošnja za mednarodno zaščito: |
| (a) | preuči, ali je prošnja za mednarodno zaščito nedopustna v skladu s točkama (b) in (c) člena 33(2) Direktive 2013/32/EU, kadar se država, ki ni država članica, šteje za prvo državo azila ali za tretjo državo, ki je za prosilca varna; in |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.   Pred uporabo meril za določitev odgovorne države članice v skladu s poglavjem III in poglavjem IV prva država članica, v kateri je bila vložena prošnja za mednarodno zaščito:

3.   Pred uporabo meril za določitev odgovorne države članice v skladu s poglavjem III in poglavjem IV prva država članica, v kateri je bila vložena prošnja za mednarodno zaščito:

(a)

preuči, ali je prošnja za mednarodno zaščito nedopustna v skladu s točkama (b) in (c) člena 33(2) Direktive 2013/32/EU, kadar se država, ki ni država članica, šteje za prvo državo azila ali za tretjo državo, ki je za prosilca varna; in

| (a) | preuči, ali je prošnja za mednarodno zaščito nedopustna v skladu s točkama (b) in (c) člena 33(2) Direktive 2013/32/EU, kadar se država, ki ni država članica, šteje za prvo državo azila ali za tretjo državo, ki je za prosilca varna;
  ta določba ne velja, ko je povprečni delež sprejetih prošenj za azil za državo izvora prosilca višji od 33,33  % na ravni Evropske unije;
  in |
| --- | --- |

(a)

preuči, ali je prošnja za mednarodno zaščito nedopustna v skladu s točkama (b) in (c) člena 33(2) Direktive 2013/32/EU, kadar se država, ki ni država članica, šteje za prvo državo azila ali za tretjo državo, ki je za prosilca varna;
  ta določba ne velja, ko je povprečni delež sprejetih prošenj za azil za državo izvora prosilca višji od 33,33  % na ravni Evropske unije;
  in

| (b) | obravnava prošnjo v okviru pospešenega postopka v skladu s členom 31(8) Direktive 2013/32/EU, kadar velja naslednje: |
| --- | --- |

(b)

obravnava prošnjo v okviru pospešenega postopka v skladu s členom 31(8) Direktive 2013/32/EU, kadar velja naslednje:

| (b) | obravnava prošnjo v okviru pospešenega postopka v skladu s členom 31(8) Direktive 2013/32/EU, kadar velja naslednje: |
| --- | --- |

(b)

obravnava prošnjo v okviru pospešenega postopka v skladu s členom 31(8) Direktive 2013/32/EU, kadar velja naslednje:

| | (i) | prosilec ima državljanstvo tretje države ali je oseba brez državljanstva in je imel prej običajno prebivališče v tej državi, ki je na skupnem evropskem seznamu varnih izvornih držav, vzpostavljenem na podlagi Uredbe [predloga COM(2015) 452 z dne 9. septembra 2015] označena za varno izvorno državo; |
| --- | --- | --- |

(i)

prosilec ima državljanstvo tretje države ali je oseba brez državljanstva in je imel prej običajno prebivališče v tej državi, ki je na skupnem evropskem seznamu varnih izvornih držav, vzpostavljenem na podlagi Uredbe [predloga COM(2015) 452 z dne 9. septembra 2015] označena za varno izvorno državo;

| | (i) | prosilec ima državljanstvo tretje države ali je oseba brez državljanstva in je imel prej običajno prebivališče v tej državi, ki je na skupnem evropskem seznamu varnih izvornih držav, vzpostavljenem na podlagi Uredbe [predloga COM(2015) 452 z dne 9. septembra 2015] označena za varno izvorno državo; |
| --- | --- | --- |

(i)

prosilec ima državljanstvo tretje države ali je oseba brez državljanstva in je imel prej običajno prebivališče v tej državi, ki je na skupnem evropskem seznamu varnih izvornih držav, vzpostavljenem na podlagi Uredbe [predloga COM(2015) 452 z dne 9. septembra 2015] označena za varno izvorno državo;

| | (ii) | obstajajo tehtni razlogi za domnevo, da lahko prosilec predstavlja grožnjo za nacionalno varnost ali javni red države članice, ali če je bil prosilec zaradi tehtnih razlogov javne varnosti ali javnega reda po nacionalnem pravu prisilno izgnan. |
| --- | --- | --- |

(ii)

obstajajo tehtni razlogi za domnevo, da lahko prosilec predstavlja grožnjo za nacionalno varnost ali javni red države članice, ali če je bil prosilec zaradi tehtnih razlogov javne varnosti ali javnega reda po nacionalnem pravu prisilno izgnan.

| | (ii) | obstajajo tehtni razlogi za domnevo, da lahko prosilec predstavlja grožnjo za nacionalno varnost ali javni red države članice, ali če je bil prosilec zaradi tehtnih razlogov javne varnosti ali javnega reda po nacionalnem pravu prisilno izgnan. |
| --- | --- | --- |

(ii)

obstajajo tehtni razlogi za domnevo, da lahko prosilec predstavlja grožnjo za nacionalno varnost ali javni red države članice, ali če je bil prosilec zaradi tehtnih razlogov javne varnosti ali javnega reda po nacionalnem pravu prisilno izgnan.

4.   [...]

4.   [...]

5.   V skladu s členi 40, 41 in 42 Direktive 2013/32/EU je država članica, ki je obravnavala prošnjo za mednarodno zaščito, tudi v primerih iz odstavka 3, odgovorna za obravnavo morebitnih naknadnih navedb ali naknadne prošnje zadevnega prosilca, ne glede na to, ali je prosilec zapustil ozemlja držav članic, ali je bil z njih odstranjen.

5.   V skladu s členi 40, 41 in 42 Direktive 2013/32/EU je država članica, ki je obravnavala prošnjo za mednarodno zaščito, tudi v primerih iz odstavka 3, odgovorna za obravnavo morebitnih naknadnih navedb ali naknadne prošnje zadevnega prosilca, ne glede na to, ali je prosilec zapustil ozemlja držav članic, ali je bil z njih odstranjen.

Obrazložitev

Treba je najti pravično ravnotežje med zahtevami po hitrosti in učinkovitosti sistema ter varstvom temeljnih pravic. Uvedba predhodnega preverjanja dopustnosti, ki izpolnjuje prvo zahtevo, torej ne bi smela pomeniti odvzema pravice do dejanske vsebinske preučitve prošenj posameznikov iz držav, iz katerih je prošenj veliko. Naj spomnimo, da večina mladoletnikov, tudi brez spremstva, prihaja iz držav, za katere je delež sprejetih prošenj okrog 50 %.

Predlog spremembe 2

COM(2016) 270 final

Člen 7(1)

Osebni razgovor

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Da bi olajšala postopek določanja odgovorne države članice, država članica, ki izvede ta postopek, opravi osebni razgovor s prosilcem, razen če je prosilec pobegnil ali informacije, ki jih je predložil prosilec v skladu s členom 4(2) zadostujejo za določitev odgovorne države članice. Namen razgovora je tudi zagotoviti, da prosilec pravilno razume informacije, ki jih je prejel v skladu s členom 6. | 1.   Da bi olajšala postopek določanja odgovorne države članice, država članica, ki izvede ta postopek, opravi osebni razgovor s prosilcem, razen če je prosilec pobegnil
  brez upravičenega in dokazanega razloga
  ali informacije, ki jih je predložil prosilec v skladu s členom 4(2) zadostujejo za določitev odgovorne države članice. Namen razgovora je tudi zagotoviti, da prosilec pravilno razume informacije, ki jih je prejel v skladu s členom 6. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Da bi olajšala postopek določanja odgovorne države članice, država članica, ki izvede ta postopek, opravi osebni razgovor s prosilcem, razen če je prosilec pobegnil ali informacije, ki jih je predložil prosilec v skladu s členom 4(2) zadostujejo za določitev odgovorne države članice. Namen razgovora je tudi zagotoviti, da prosilec pravilno razume informacije, ki jih je prejel v skladu s členom 6.

1.   Da bi olajšala postopek določanja odgovorne države članice, država članica, ki izvede ta postopek, opravi osebni razgovor s prosilcem, razen če je prosilec pobegnil
  brez upravičenega in dokazanega razloga
  ali informacije, ki jih je predložil prosilec v skladu s členom 4(2) zadostujejo za določitev odgovorne države članice. Namen razgovora je tudi zagotoviti, da prosilec pravilno razume informacije, ki jih je prejel v skladu s členom 6.

Obrazložitev

Glede na resne posledice, ki jih v primeru pobega določa predlog Komisije (razgovor se ne opravi, uvede se pospešeni postopek obravnave), bi prosilec moral imeti možnost, da dokaže upravičenost razloga in si tako znova zagotovi vse pravice.

Predlog spremembe 3

COM(2016) 270 final

Člen 7

Osebni razgovor

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Za odstavkom 5 se doda nov odstavek 6




  6.
     
  Med razgovorom v skladu s tem členom se prosilca seznani z možnostjo, da zahteva sprejem v določeni državi članici (in da kot drugo ali tretjo možnost navede še največ dve drugi državi članici). V tem primeru mu je treba postaviti določena vprašanja, katerih namen je ugotoviti njegovo znanje jezika, preteklo prebivanje, stike s člani skupnosti iste države ali iste regije izvora, ki tam zakonito prebivajo, poklicna znanja in druge pomembne elemente, ki bi zlasti koristili in olajšali vključevanje v družbo, tudi začasno. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za odstavkom 5 se doda nov odstavek 6

6.
     
  Med razgovorom v skladu s tem členom se prosilca seznani z možnostjo, da zahteva sprejem v določeni državi članici (in da kot drugo ali tretjo možnost navede še največ dve drugi državi članici). V tem primeru mu je treba postaviti določena vprašanja, katerih namen je ugotoviti njegovo znanje jezika, preteklo prebivanje, stike s člani skupnosti iste države ali iste regije izvora, ki tam zakonito prebivajo, poklicna znanja in druge pomembne elemente, ki bi zlasti koristili in olajšali vključevanje v družbo, tudi začasno.

Obrazložitev

Da bi preprečili sekundarna gibanja, bi bilo bolje takoj na začetku ugotoviti, v kateri državi ali državah (največ treh) želi prosilec biti sprejet, pa tudi njegovo znanje, stike in sposobnosti, ki bi mu lahko pomagali pri vključevanju, tudi začasnem, kar bi bilo v korist socialnemu ravnovesju v državi sprejema.

Predlog spremembe 4

COM(2016) 270 final

Člen 8(2)

Zaščitni ukrepi za mladoletnike

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsaka država članica
  , v kateri mora biti mladoletnik brez spremstva prisoten,
  poskrbi, da zastopnik zastopa in/ali pomaga mladoletniku brez spremstva v zadevnih postopkih iz te uredbe. | Vsaka država članica poskrbi, da zastopnik zastopa in/ali pomaga mladoletniku brez spremstva v zadevnih postopkih iz te uredbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsaka država članica
  , v kateri mora biti mladoletnik brez spremstva prisoten,
  poskrbi, da zastopnik zastopa in/ali pomaga mladoletniku brez spremstva v zadevnih postopkih iz te uredbe.

Vsaka država članica poskrbi, da zastopnik zastopa in/ali pomaga mladoletniku brez spremstva v zadevnih postopkih iz te uredbe.

Obrazložitev

Mladoletniki so ranljivi, zato bi jim morala biti pomoč in zastopanje vedno zajamčena, tudi ko iz katerega koli razloga niso prisotni v državi članici, odgovorni za obravnavanje njihove prošnje.

Predlog spremembe 5

COM(2016) 270 final

Člen 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Če je prosilec mladoletnik brez spremstva, se uporabijo samo merila iz tega člena, in sicer po vrstnem redu, v katerem so navedena v odstavkih 2 do 5. | 1.   Če je prosilec mladoletnik brez spremstva, se uporabijo samo merila iz tega člena, in sicer po vrstnem redu, v katerem so navedena v odstavkih 2 do 5. |
| 2.   Odgovorna država članica je tista, v kateri je zakonito prisoten družinski član mladoletnika brez spremstva, pod pogojem, da je to v najboljšo korist mladoletnika. Kadar je prosilec poročen mladoletnik, katerega zakonec ni zakonito prisoten na ozemlju držav članic, je odgovorna država članica, v kateri je zakonito prisoten oče, mati ali druga odrasla oseba, odgovorna za mladoletnika, bodisi v skladu s pravom ali prakso te države članice, ali brat ali sestra. | 2.   Odgovorna država članica je tista, v kateri je zakonito prisoten družinski član mladoletnika brez spremstva, pod pogojem, da je to v najboljšo korist mladoletnika. Kadar je prosilec poročen mladoletnik, katerega zakonec ni zakonito prisoten na ozemlju držav članic, je odgovorna država članica, v kateri je zakonito prisoten oče, mati ali druga odrasla oseba, odgovorna za mladoletnika, bodisi v skladu s pravom ali prakso te države članice, ali brat ali sestra. |
| 3.   Kadar ima prosilec sorodnika, ki je zakonito prisoten v drugi državi članici, ter se na podlagi individualne obravnave ugotovi, da lahko ta sorodnik poskrbi zanj, ta država članica združi mladoletnika z njegovim sorodnikom in je odgovorna država članica, pod pogojem, da je to v največjo korist mladoletnika. | 3.   Kadar ima prosilec sorodnika, ki je zakonito prisoten v drugi državi članici, ter se na podlagi individualne obravnave ugotovi, da lahko ta sorodnik poskrbi zanj, ta država članica združi mladoletnika z njegovim sorodnikom in je odgovorna država članica, pod pogojem, da je to v največjo korist mladoletnika. |
| 4.   Kadar družinski člani ali sorodniki iz odstavkov 2 in 3 bivajo v več kot eni državi članici, se odgovorno državo članico določi na osnovi največje koristi mladoletnika brez spremstva. | 4.   Kadar družinski člani ali sorodniki iz odstavkov 2 in 3 bivajo v več kot eni državi članici, se odgovorno državo članico določi na osnovi največje koristi mladoletnika brez spremstva. |
| 5.   V odsotnosti družinskega člana ali sorodnika iz odstavkov 2 in 3, je odgovorna tista država članica, v kateri je mladoletnik brez spremstva
  prvič vložil prošnjo za mednarodno zaščito
  , razen če se dokaže, da to ne bi bilo v največjo korist mladoletnika. | 5.   V odsotnosti družinskega člana ali sorodnika iz odstavkov 2 in 3, je odgovorna tista država članica, v kateri je mladoletnik brez spremstva
  trenutno prisoten
  , razen če se dokaže, da to ne bi bilo v največjo korist mladoletnika. |
| 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57 v zvezi z ugotavljanjem istovetnosti družinskih članov ali sorodnikov mladoletnika brez spremstva; merili za ugotavljanje obstoja dokazanih družinskih povezav; merili za ocenjevanje sposobnosti sorodnika, da skrbi za mladoletnika brez spremstva, vključno kadar družinski člani, bratje ali sestre ali sorodniki mladoletnika brez spremstva bivajo v več kot eni državi članici. Komisija pri izvrševanju svojih pooblastil za sprejemanje delegiranih aktov ne preseže obsega največje koristi otroka, kot je določeno v členu 8(3). | 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57 v zvezi z ugotavljanjem istovetnosti družinskih članov ali sorodnikov mladoletnika brez spremstva; merili za ugotavljanje obstoja dokazanih družinskih povezav; merili za ocenjevanje sposobnosti sorodnika, da skrbi za mladoletnika brez spremstva, vključno kadar družinski člani, bratje ali sestre ali sorodniki mladoletnika brez spremstva bivajo v več kot eni državi članici. Komisija pri izvrševanju svojih pooblastil za sprejemanje delegiranih aktov ne preseže obsega največje koristi otroka, kot je določeno v členu 8(3). |
| 7.   Komisija z izvedbenimi akti vzpostavi enotne pogoje za posvetovanje in izmenjavo podatkov med državami članicami. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2). | 7.   Komisija z izvedbenimi akti vzpostavi enotne pogoje za posvetovanje in izmenjavo podatkov med državami članicami. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Če je prosilec mladoletnik brez spremstva, se uporabijo samo merila iz tega člena, in sicer po vrstnem redu, v katerem so navedena v odstavkih 2 do 5.

1.   Če je prosilec mladoletnik brez spremstva, se uporabijo samo merila iz tega člena, in sicer po vrstnem redu, v katerem so navedena v odstavkih 2 do 5.

2.   Odgovorna država članica je tista, v kateri je zakonito prisoten družinski član mladoletnika brez spremstva, pod pogojem, da je to v najboljšo korist mladoletnika. Kadar je prosilec poročen mladoletnik, katerega zakonec ni zakonito prisoten na ozemlju držav članic, je odgovorna država članica, v kateri je zakonito prisoten oče, mati ali druga odrasla oseba, odgovorna za mladoletnika, bodisi v skladu s pravom ali prakso te države članice, ali brat ali sestra.

2.   Odgovorna država članica je tista, v kateri je zakonito prisoten družinski član mladoletnika brez spremstva, pod pogojem, da je to v najboljšo korist mladoletnika. Kadar je prosilec poročen mladoletnik, katerega zakonec ni zakonito prisoten na ozemlju držav članic, je odgovorna država članica, v kateri je zakonito prisoten oče, mati ali druga odrasla oseba, odgovorna za mladoletnika, bodisi v skladu s pravom ali prakso te države članice, ali brat ali sestra.

3.   Kadar ima prosilec sorodnika, ki je zakonito prisoten v drugi državi članici, ter se na podlagi individualne obravnave ugotovi, da lahko ta sorodnik poskrbi zanj, ta država članica združi mladoletnika z njegovim sorodnikom in je odgovorna država članica, pod pogojem, da je to v največjo korist mladoletnika.

3.   Kadar ima prosilec sorodnika, ki je zakonito prisoten v drugi državi članici, ter se na podlagi individualne obravnave ugotovi, da lahko ta sorodnik poskrbi zanj, ta država članica združi mladoletnika z njegovim sorodnikom in je odgovorna država članica, pod pogojem, da je to v največjo korist mladoletnika.

4.   Kadar družinski člani ali sorodniki iz odstavkov 2 in 3 bivajo v več kot eni državi članici, se odgovorno državo članico določi na osnovi največje koristi mladoletnika brez spremstva.

4.   Kadar družinski člani ali sorodniki iz odstavkov 2 in 3 bivajo v več kot eni državi članici, se odgovorno državo članico določi na osnovi največje koristi mladoletnika brez spremstva.

5.   V odsotnosti družinskega člana ali sorodnika iz odstavkov 2 in 3, je odgovorna tista država članica, v kateri je mladoletnik brez spremstva
  prvič vložil prošnjo za mednarodno zaščito
  , razen če se dokaže, da to ne bi bilo v največjo korist mladoletnika.

5.   V odsotnosti družinskega člana ali sorodnika iz odstavkov 2 in 3, je odgovorna tista država članica, v kateri je mladoletnik brez spremstva
  trenutno prisoten
  , razen če se dokaže, da to ne bi bilo v največjo korist mladoletnika.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57 v zvezi z ugotavljanjem istovetnosti družinskih članov ali sorodnikov mladoletnika brez spremstva; merili za ugotavljanje obstoja dokazanih družinskih povezav; merili za ocenjevanje sposobnosti sorodnika, da skrbi za mladoletnika brez spremstva, vključno kadar družinski člani, bratje ali sestre ali sorodniki mladoletnika brez spremstva bivajo v več kot eni državi članici. Komisija pri izvrševanju svojih pooblastil za sprejemanje delegiranih aktov ne preseže obsega največje koristi otroka, kot je določeno v členu 8(3).

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57 v zvezi z ugotavljanjem istovetnosti družinskih članov ali sorodnikov mladoletnika brez spremstva; merili za ugotavljanje obstoja dokazanih družinskih povezav; merili za ocenjevanje sposobnosti sorodnika, da skrbi za mladoletnika brez spremstva, vključno kadar družinski člani, bratje ali sestre ali sorodniki mladoletnika brez spremstva bivajo v več kot eni državi članici. Komisija pri izvrševanju svojih pooblastil za sprejemanje delegiranih aktov ne preseže obsega največje koristi otroka, kot je določeno v členu 8(3).

7.   Komisija z izvedbenimi akti vzpostavi enotne pogoje za posvetovanje in izmenjavo podatkov med državami članicami. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2).

7.   Komisija z izvedbenimi akti vzpostavi enotne pogoje za posvetovanje in izmenjavo podatkov med državami članicami. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2).

Obrazložitev

Ta predlog spremembe je v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (sodba MA in drugi, zadeva C-648/11), njegov cilj pa je zagotoviti, da se postopek za določitev odgovorne države članice ne bi po nepotrebnem podaljšal.

Predlog spremembe 6

COM(2016) 270 final

Za členom 14 se doda nov člen

Želje, sposobnosti in ustrezne povezave

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Če je prosilec med razgovorom v skladu s členom 7 izrazil željo biti sprejet v določeni državi članici (ali še največ dveh drugih državah članicah, ki ju je navedel kot drugo ali tretjo možnost) in če obstajajo dokazani ali verjetni elementi, kot so znanje jezika, stiki s člani skupnosti iste države ali iste regije izvora, posebna poklicna znanja in možnosti zaposlitve ali drugi elementi, pomembni za vključevanje, tudi začasno, v skladu z letnimi podatki urada EASO, bo za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito odgovorna navedena država, če ta v tekočem letu ni že presegla praga 50 % referenčne številke, določene v skladu s ključem iz člena 35.




  2.
     
  Če je prag iz prejšnjega odstavka v tekočem letu že presežen, je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito v naslednjem vrstnem redu odgovorna:










  (a) | država članica, ki jo je prosilec med razgovorom navedel kot drugo izbiro, če so izpolnjeni prej navedeni pogoji in če prag iz prejšnjega odstavka v tekočem letu še ni bil presežen; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.
     
  Če je prosilec med razgovorom v skladu s členom 7 izrazil željo biti sprejet v določeni državi članici (ali še največ dveh drugih državah članicah, ki ju je navedel kot drugo ali tretjo možnost) in če obstajajo dokazani ali verjetni elementi, kot so znanje jezika, stiki s člani skupnosti iste države ali iste regije izvora, posebna poklicna znanja in možnosti zaposlitve ali drugi elementi, pomembni za vključevanje, tudi začasno, v skladu z letnimi podatki urada EASO, bo za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito odgovorna navedena država, če ta v tekočem letu ni že presegla praga 50 % referenčne številke, določene v skladu s ključem iz člena 35.

2.
     
  Če je prag iz prejšnjega odstavka v tekočem letu že presežen, je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito v naslednjem vrstnem redu odgovorna:

(a)

država članica, ki jo je prosilec med razgovorom navedel kot drugo izbiro, če so izpolnjeni prej navedeni pogoji in če prag iz prejšnjega odstavka v tekočem letu še ni bil presežen;

| (b) | država članica, ki jo je prosilec navedel kot tretjo izbiro, če so izpolnjeni prej navedeni pogoji in če prag iz prejšnjega odstavka v tekočem letu še ni bil presežen. |
| --- | --- |

(b)

država članica, ki jo je prosilec navedel kot tretjo izbiro, če so izpolnjeni prej navedeni pogoji in če prag iz prejšnjega odstavka v tekočem letu še ni bil presežen.

3.
     
  Če je bil prag iz odstavka 1 presežen tudi za državi iz odstavka 2, se država članica, odgovorna za obravnavanje prošnje, določi na osnovi nadaljnjih členov tega poglavja.

Obrazložitev

Menimo, da bi bilo treba v skladu s spoštovanjem temeljnih pravic in načel solidarnosti in enake porazdelitve ter z namenom preprečevanja sekundarnih gibanj v hierarhiji meril za določanje odgovorne države članice večjo težo od države vstopa dati povezavam in možnostim za vključevanje, ki jih je izkazal prosilec, ter sprejemnim zmogljivostim vsake države (ki se določijo po referenčnem ključu za vsako državo iz člena 35). To se zdi tudi bolj skladno s skupno logiko hierarhije meril iz poglavja III (ki upošteva predvsem merila, povezana z značilnostmi in življenjskimi izkušnjami prosilca – po vrstnem redu: mladoletnost, družinske vezi in dokumenti prosilca, ki jih je izdala država članica, čeprav so prenehali veljati manj kot dve leti pred tem).

Zaradi pravične porazdelitve in solidarnosti pa je uporabo tega kriterija vseeno treba omejiti na 50 % zmogljivosti posamezne države, da bi se izognili temu, da bi v času manjšega pritoka obremenili samo najbolj privlačne države in popolnoma izčrpali njihove možnosti sprejema.

Za obravnavanje prošnje je odgovorna prva država vstopa samo v primeru, če je ta prag presežen (in dokler ni dosežen nadaljnji, višji prag iz odstavka 3).

Opomba: Obvestilo urada EASO iz člena 43 se izvede tudi pri možnosti iz odstavka 1 tega predloga spremembe.

Predlog spremembe 7

COM(2016) 270 final

Člen 28(2)

Pravna sredstva

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Države članice določijo obdobje 7 dni od uradnega obvestila o odločitvi o predaji, v katerem lahko zadevna oseba v skladu z odstavkom 1 uveljavlja svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva. | 2.   Države članice določijo obdobje 15 dni od uradnega obvestila o odločitvi o predaji, v katerem lahko zadevna oseba v skladu z odstavkom 1 uveljavlja svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Države članice določijo obdobje 7 dni od uradnega obvestila o odločitvi o predaji, v katerem lahko zadevna oseba v skladu z odstavkom 1 uveljavlja svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva.

2.   Države članice določijo obdobje 15 dni od uradnega obvestila o odločitvi o predaji, v katerem lahko zadevna oseba v skladu z odstavkom 1 uveljavlja svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva.

Obrazložitev

Spoštovati je treba načelo dodelitve primernega roka, najmanj 14 dni (zadeva Diouf).

Predlog spremembe 8

COM(2016) 270 final

Člen 34(2)

Splošno načelo

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Odstavek 1 se uporablja, kadar avtomatizirani sistem iz člena 44(1) kaže, da število prošenj za mednarodno zaščito, za katere je država članica odgovorna v skladu z merili iz poglavja III, členi 3(2) ali (3), 18 in 19, vključno s številom oseb, ki so dejansko preseljene, presega 150 % referenčne številke za to državo članico, kakor je določena s ključem iz člena 35. | 2.   Odstavek 1 se uporablja, kadar avtomatizirani sistem iz člena 44(1) kaže, da število prošenj za mednarodno zaščito, za katere je država članica odgovorna v skladu z merili iz poglavja III, členi 3(2) ali (3), 18 in 19, vključno s številom oseb, ki so dejansko preseljene, presega 120 % referenčne številke za to državo članico, kakor je določena s ključem iz člena 35. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Odstavek 1 se uporablja, kadar avtomatizirani sistem iz člena 44(1) kaže, da število prošenj za mednarodno zaščito, za katere je država članica odgovorna v skladu z merili iz poglavja III, členi 3(2) ali (3), 18 in 19, vključno s številom oseb, ki so dejansko preseljene, presega 150 % referenčne številke za to državo članico, kakor je določena s ključem iz člena 35.

2.   Odstavek 1 se uporablja, kadar avtomatizirani sistem iz člena 44(1) kaže, da število prošenj za mednarodno zaščito, za katere je država članica odgovorna v skladu z merili iz poglavja III, členi 3(2) ali (3), 18 in 19, vključno s številom oseb, ki so dejansko preseljene, presega 120 % referenčne številke za to državo članico, kakor je določena s ključem iz člena 35.

Obrazložitev

Prag za uporabo avtomatiziranega mehanizma za premestitev mora biti določen na ravni, ki še vedno presega sprejemne zmogljivosti posamezne države članice (kot so določene na podlagi člena 34(2)), vendar pa omogoča njegovo koristno uporabo.

Ob upoštevanju večje togosti celotnega sistema zaradi sprememb, ki jih predlaga Komisija, ter statističnih podatkov za zadnja tri leta se namreč razkrije nevarnost, da zaradi ravni, ki jo predlaga Komisija (150 % referenčne številke posamezne države članice), mehanizem ne bo nikoli uporabljen oziroma bo uporabljen, ko bodo sistemi za sprejem in zmogljivosti za obravnavo v najbolj izpostavljenih državah članicah dejansko že zasičeni, kar bo povzročilo upočasnitev celotnega sistema in neizogibne socialne napetosti.

Opomba: Obvestilo urada EASO iz člena 43 je treba prilagoditi pragu, kakor se spremeni s tem predlogom spremembe.

Predlog spremembe 9

COM(2016) 270 final

Člen 35

Referenčni ključ

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Za namene korektivnega mehanizma se referenčna številka za vsako državo članico določi v skladu s ključem. | 1.   Za namene korektivnega mehanizma se referenčna številka za vsako državo članico določi v skladu s ključem. |
| 2.   Referenčni ključ iz odstavka 1 temelji na naslednjih merilih za vsako državo članico v skladu s podatki Eurostata: | 2.   Referenčni ključ iz odstavka 1 temelji na naslednjih merilih za vsako državo članico v skladu s podatki Eurostata: |
| (a) | število prebivalcev (utežni količnik 50 %); |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Za namene korektivnega mehanizma se referenčna številka za vsako državo članico določi v skladu s ključem.

1.   Za namene korektivnega mehanizma se referenčna številka za vsako državo članico določi v skladu s ključem.

2.   Referenčni ključ iz odstavka 1 temelji na naslednjih merilih za vsako državo članico v skladu s podatki Eurostata:

2.   Referenčni ključ iz odstavka 1 temelji na naslednjih merilih za vsako državo članico v skladu s podatki Eurostata:

(a)

število prebivalcev (utežni količnik 50 %);

| (a) | število prebivalcev
  države članice
  (utežni količnik 50 %); |
| --- | --- |

(a)

število prebivalcev
  države članice
  (utežni količnik 50 %);

| (b) | skupni BDP (utežni količnik 50 %); |
| --- | --- |

(b)

skupni BDP (utežni količnik 50 %);

| (b) | skupni BDP
  države članice
  (utežni količnik 50 %); |
| --- | --- |

(b)

skupni BDP
  države članice
  (utežni količnik 50 %);

Referenčni ključ se popravi z zmanjšanjem ustrezne kvote za naslednje leto v višini 20 % razlike med kvoto na podlagi BDP in števila prebivalcev ter povprečnim številom prihodov, registriranih v zadevni državi članici v predhodnih treh letih, za države, ki so v predhodnih treh letih v povprečju sprejele večjo kvoto prihodov od te, ki se določi na podlagi točk (a) in (b).

3.   Merila iz odstavka 2 se uporabljajo v okviru formule, kakor je določena v Prilogi I.

3.   Merila iz odstavka 2 se uporabljajo v okviru formule, kakor je določena v Prilogi I.

4.   Agencija Evropske unije za azil določi referenčni ključ ter vsako leto prilagodi podatke v zvezi z merili za referenčni ključ in referenčni ključ iz odstavka 2 v skladu s podatki Eurostata.

4.   Agencija Evropske unije za azil določi referenčni ključ ter vsako leto prilagodi podatke v zvezi z merili za referenčni ključ in referenčni ključ iz odstavka 2 v skladu s podatki Eurostata.

Obrazložitev

Pri določitvi dejanskih in aktualnih sprejemnih zmogljivosti države članice je treba upoštevati število že sprejetih migrantov in učinek, ki ga imajo migracije v celoti na gospodarsko in socialno strukturo države članice. Predlog spremembe v izračun referenčnega ključa vnaša element korekcije, da se zmanjša nevarnost neizpolnjevanja ciljev solidarnosti in pravične porazdelitve, ki sta v predlogu uredbe navedena kot prednostna. Hkrati je odgovor na potrebo po sprejetju celostnega pristopa, ki bi upošteval vse politike na področju azila in migracij v celoti.

Opomba: Ker se s tem predlogom spremembe vnašajo korekcije, je seveda treba prilagoditi tudi formulo iz Priloge I (na katero se sklicuje odstavek 3).

Predlog spremembe 10

COM(2016) 270 final

Člen 37(3)

Finančna solidarnost

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3.   Ob koncu dvanajstmesečnega obdobja iz odstavka 2 avtomatizirani sistem državi članici, ki ne sodeluje pri korektivnem mehanizmu za dodeljevanje, sporoči število prosilcev, za katere bi bila sicer država članica dodelitve. Ta država članica nato poravna solidarnostni prispevek v višini
  250 000
  EUR za vsakega prosilca, ki bi bil sicer dodeljen tej državi članici v zadevnem dvanajstmesečnem obdobju. Solidarnostni prispevek se plača državi članici, ki je določena kot odgovorna za obravnavanje zadevnih prošenj. | 3.   Ob koncu dvanajstmesečnega obdobja iz odstavka 2 avtomatizirani sistem državi članici, ki ne sodeluje pri korektivnem mehanizmu za dodeljevanje, sporoči število prosilcev, za katere bi bila sicer država članica dodelitve. Ta država članica nato poravna solidarnostni prispevek v višini
  60 000
  EUR za vsakega prosilca, ki bi bil sicer dodeljen tej državi članici v zadevnem dvanajstmesečnem obdobju. Solidarnostni prispevek se plača državi članici, ki je določena kot odgovorna za obravnavanje zadevnih prošenj. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.   Ob koncu dvanajstmesečnega obdobja iz odstavka 2 avtomatizirani sistem državi članici, ki ne sodeluje pri korektivnem mehanizmu za dodeljevanje, sporoči število prosilcev, za katere bi bila sicer država članica dodelitve. Ta država članica nato poravna solidarnostni prispevek v višini
  250 000
  EUR za vsakega prosilca, ki bi bil sicer dodeljen tej državi članici v zadevnem dvanajstmesečnem obdobju. Solidarnostni prispevek se plača državi članici, ki je določena kot odgovorna za obravnavanje zadevnih prošenj.

3.   Ob koncu dvanajstmesečnega obdobja iz odstavka 2 avtomatizirani sistem državi članici, ki ne sodeluje pri korektivnem mehanizmu za dodeljevanje, sporoči število prosilcev, za katere bi bila sicer država članica dodelitve. Ta država članica nato poravna solidarnostni prispevek v višini
  60 000
  EUR za vsakega prosilca, ki bi bil sicer dodeljen tej državi članici v zadevnem dvanajstmesečnem obdobju. Solidarnostni prispevek se plača državi članici, ki je določena kot odgovorna za obravnavanje zadevnih prošenj.

Obrazložitev

Z uvedbo solidarnostnega prispevka, ki ga morajo plačati države članice, ki (čeprav začasno) zavrnejo premestitev, se strinjamo, saj temelji na pravilnem načelu. Višino tega prispevka pa je treba določiti na vzdržni in pravični ravni, da ne bi razburili javnosti in v državah članicah vnaprej sprožili zavračanja samega načela solidarnosti. Prispevek je bolje določiti v višini (60 000 EUR), ki jo je mogoče povezati z merili pravičnosti, kot je na primer znesek povprečnih letnih stroškov sprejema in pomoči za vsakega prosilca, vključno z zdravstvenimi stroški, ki se ga pomnoži s povprečnim trajanjem dodeljenega dovoljenja.

Predlog spremembe 11

COM(2016) 271 final

Člen 2

Naloge

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Agencija opravlja naslednje naloge: | Agencija opravlja naslednje naloge: |
| (a) | [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Agencija opravlja naslednje naloge:

Agencija opravlja naslednje naloge:

(a)

[...]

| (a) | [...] |
| --- | --- |

(a)

[...]

| (b) | [...] |
| --- | --- |

(b)

[...]

| (b) | [...] |
| --- | --- |

(b)

[...]

| (c) | podpiranje držav članic pri izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje držav članic pri izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema;

| (c) | podpiranje držav članic
  ter regionalnih in lokalnih oblasti
  pri izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje držav članic
  ter regionalnih in lokalnih oblasti
  pri izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema;

| (d) | pomoč državam članicam pri usposabljanju strokovnjakov iz vseh nacionalnih uprav, sodišč in nacionalnih služb, pristojnih na področju azila, vključno z oblikovanjem skupnega učnega načrta; |
| --- | --- |

(d)

pomoč državam članicam pri usposabljanju strokovnjakov iz vseh nacionalnih uprav, sodišč in nacionalnih služb, pristojnih na področju azila, vključno z oblikovanjem skupnega učnega načrta;

| (d) | pomoč državam članicam
  ter regionalnim in lokalnim oblastem
  pri usposabljanju strokovnjakov iz vseh nacionalnih uprav, sodišč in nacionalnih služb, pristojnih na področju azila, vključno z oblikovanjem skupnega učnega načrta; |
| --- | --- |

(d)

pomoč državam članicam
  ter regionalnim in lokalnim oblastem
  pri usposabljanju strokovnjakov iz vseh nacionalnih uprav, sodišč in nacionalnih služb, pristojnih na področju azila, vključno z oblikovanjem skupnega učnega načrta;

| (e) | [...] |
| --- | --- |

(e)

[...]

| (e) | [...] |
| --- | --- |

(e)

[...]

| (f) | [...] |
| --- | --- |

(f)

[...]

| (f) | [...] |
| --- | --- |

(f)

[...]

| (g) | zagotavljanje učinkovite operativne in tehnične podpore državam članicam, zlasti kadar so njihovi azilni in sprejemni sistemi pod nesorazmernim pritiskom; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje učinkovite operativne in tehnične podpore državam članicam, zlasti kadar so njihovi azilni in sprejemni sistemi pod nesorazmernim pritiskom;

| (g) | zagotavljanje učinkovite operativne in tehnične podpore državam članicam
  ter regionalnim in lokalnim oblastem
  , zlasti kadar so njihovi azilni in sprejemni sistemi pod nesorazmernim pritiskom; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje učinkovite operativne in tehnične podpore državam članicam
  ter regionalnim in lokalnim oblastem
  , zlasti kadar so njihovi azilni in sprejemni sistemi pod nesorazmernim pritiskom;

[...]

[...]

Obrazložitev

Ker so pogosto ravno lokalne in regionalne oblasti tiste, ki v celoti ali deloma zagotavljajo storitve pomoči in sprejema, bi moral urad EASO tudi njim nuditi ustrezno podporo.

Predlog spremembe 12

COM(2016) 271 final

Člen 3(2)

Dolžnost sodelovanja v dobri veri in izmenjave informacij

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Agencija tesno sodeluje z azilnimi organi držav članic, nacionalnimi službami za azil in priseljevanje ter drugimi nacionalnimi službami in Komisijo. Svoje naloge opravlja brez poseganja v naloge, dodeljene drugim ustreznim organom Unije, ter tesno sodeluje z njimi in Visokim komisariatom Združenih narodov za begunce (UNHCR). | 2.   Agencija tesno sodeluje z azilnimi organi držav članic, nacionalnimi službami za azil in priseljevanje ter drugimi nacionalnimi
  , regionalnimi in lokalnimi
  službami in Komisijo. Svoje naloge opravlja brez poseganja v naloge, dodeljene drugim ustreznim organom Unije, ter tesno sodeluje z njimi in Visokim komisariatom Združenih narodov za begunce (UNHCR). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Agencija tesno sodeluje z azilnimi organi držav članic, nacionalnimi službami za azil in priseljevanje ter drugimi nacionalnimi službami in Komisijo. Svoje naloge opravlja brez poseganja v naloge, dodeljene drugim ustreznim organom Unije, ter tesno sodeluje z njimi in Visokim komisariatom Združenih narodov za begunce (UNHCR).

2.   Agencija tesno sodeluje z azilnimi organi držav članic, nacionalnimi službami za azil in priseljevanje ter drugimi nacionalnimi
  , regionalnimi in lokalnimi
  službami in Komisijo. Svoje naloge opravlja brez poseganja v naloge, dodeljene drugim ustreznim organom Unije, ter tesno sodeluje z njimi in Visokim komisariatom Združenih narodov za begunce (UNHCR).

Obrazložitev

Ker so pogosto ravno lokalne in regionalne oblasti tiste, ki v celoti ali deloma zagotavljajo storitve pomoči in sprejema prosilcev, bi moral urad EASO neposredno sodelovati tudi z njimi.

Predlog spremembe 13

COM(2016) 272 final

Člen 38

Prenos podatkov tretjim državam za namene vračanja

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Za odstavkom 3 se dodata nova odstavka




  4.
     
  Tretjim državam, ki ne veljajo za varne tretje države v smislu Direktive 2013/32/EU, se v nobenem primeru ne prenesejo informacije ali se jim omogoči dostop do njih.




  5.
     
  Tretjim državam se ne prenesejo nobene informacije o mladoletnikih, tudi ko so ti že postali polnoletni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za odstavkom 3 se dodata nova odstavka

4.
     
  Tretjim državam, ki ne veljajo za varne tretje države v smislu Direktive 2013/32/EU, se v nobenem primeru ne prenesejo informacije ali se jim omogoči dostop do njih.

5.
     
  Tretjim državam se ne prenesejo nobene informacije o mladoletnikih, tudi ko so ti že postali polnoletni.

Obrazložitev

Zaradi določb celotnega člena, katerega namen je sicer olajšati vračanje, bi lahko bili prosilci ob vrnitvi v državo izvora izpostavljeni morebitnim represalijam, zlasti če ta ni sposobna zagotoviti ustreznega varstva podatkov. Menimo, da bi moralo biti še naprej prepovedano vsaj posredovanje podatkov tretjim državam, ki ne veljajo za varne, ter vsem tretjim državam v primeru mladoletnikov.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Cilji in splošni pristop svežnja reforme

| 1. | podpira odločitev Evropske komisije, da predlaga reformo celotnega zakonodajnega okvira na področju azila, in poudarja povezavo med predlogi iz prvega svežnja, predstavljenega 4. maja 2016, in predlogi iz drugega svežnja, predstavljenega 13. julija 2016 (uredba o merilih za priznavanje pravice do azila, uredba o vzpostavitvi enotnega postopka na področju azila, skupni standardi na področju pomoči); sedanje razlike med pravnimi in postopkovnimi sistemi ter režimi pomoči v državah članicah namreč usmerjajo odločanje prosilcev za azil in povečujejo sekundarna gibanja, kar vpliva na učinkovitost sistema za določitev odgovorne države članice, povečuje potrebo po uporabi sistema Eurodac in podpori urada EASO; |
| --- | --- |

1.

podpira odločitev Evropske komisije, da predlaga reformo celotnega zakonodajnega okvira na področju azila, in poudarja povezavo med predlogi iz prvega svežnja, predstavljenega 4. maja 2016, in predlogi iz drugega svežnja, predstavljenega 13. julija 2016 (uredba o merilih za priznavanje pravice do azila, uredba o vzpostavitvi enotnega postopka na področju azila, skupni standardi na področju pomoči); sedanje razlike med pravnimi in postopkovnimi sistemi ter režimi pomoči v državah članicah namreč usmerjajo odločanje prosilcev za azil in povečujejo sekundarna gibanja, kar vpliva na učinkovitost sistema za določitev odgovorne države članice, povečuje potrebo po uporabi sistema Eurodac in podpori urada EASO;

| 2. | izraža zadovoljstvo z nekaterimi cilji iz prvega svežnja predlogov, kot so omejitev nedovoljenih sekundarnih gibanj, pravičnejša porazdelitev prosilcev za azil med državami članicami, razširitev urada EASO in njegovo preoblikovanje v agencijo; |
| --- | --- |

2.

izraža zadovoljstvo z nekaterimi cilji iz prvega svežnja predlogov, kot so omejitev nedovoljenih sekundarnih gibanj, pravičnejša porazdelitev prosilcev za azil med državami članicami, razširitev urada EASO in njegovo preoblikovanje v agencijo;

| 3. | ocenjuje, da je pristop Komisije v predlogu reforme dublinske uredbe nezadosten, saj naj bi bile pomanjkljivosti sistema posledica izrednih kriz, ki jih je mogoče premagati z uvedbo korekcij in ukrepov za okrepitev temeljnega merila (odgovornosti prve države vstopa v EU). Dejansko pa se soočamo s strukturno krizo (letno število prošenj se je v zadnjih treh letih, tj. od 2013 do 2015, potrojilo: preseglo je 1 200 000, kar je devetkrat več, kot jih je bilo v letu 1985) in upravljanje krize mora potekati hkrati z uvajanjem stabilnega, učinkovitega in bolj integriranega sistema; |
| --- | --- |

3.

ocenjuje, da je pristop Komisije v predlogu reforme dublinske uredbe nezadosten, saj naj bi bile pomanjkljivosti sistema posledica izrednih kriz, ki jih je mogoče premagati z uvedbo korekcij in ukrepov za okrepitev temeljnega merila (odgovornosti prve države vstopa v EU). Dejansko pa se soočamo s strukturno krizo (letno število prošenj se je v zadnjih treh letih, tj. od 2013 do 2015, potrojilo: preseglo je 1 200 000, kar je devetkrat več, kot jih je bilo v letu 1985) in upravljanje krize mora potekati hkrati z uvajanjem stabilnega, učinkovitega in bolj integriranega sistema;

| 4. | ugotavlja, da z različnih vidikov izvajanje sedanjega sistema postaja še strožje zaradi mehanizmov prisile (nedopustnost, posledična zavrnitev pomoči, pospešeni postopki); zato sozakonodajalca poziva, naj pozorno preučita skladnost teh ukrepov s temeljnimi pravicami, zlasti najbolj ranljivih oseb; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da z različnih vidikov izvajanje sedanjega sistema postaja še strožje zaradi mehanizmov prisile (nedopustnost, posledična zavrnitev pomoči, pospešeni postopki); zato sozakonodajalca poziva, naj pozorno preučita skladnost teh ukrepov s temeljnimi pravicami, zlasti najbolj ranljivih oseb;

| 5. | meni, da so zmogljivosti za prvi sprejem in za pravočasno obravnavo prošenj prosilcev ter preprečevanje sekundarnih gibanj odločilni dejavniki stabilnosti sistema upravljanja in dodeljevanja prošenj za azil; |
| --- | --- |

5.

meni, da so zmogljivosti za prvi sprejem in za pravočasno obravnavo prošenj prosilcev ter preprečevanje sekundarnih gibanj odločilni dejavniki stabilnosti sistema upravljanja in dodeljevanja prošenj za azil;

| 6. | priporoča, da se pozitivni vidiki predloga Komisije (razširitev merila družinskih povezav na brate in sestre ter družine, ki so se oblikovale po odhodu, ter pomen dokumentov, ki jih je izdala država članica, čeprav jim je veljavnost že potekla) povežejo z večjim upoštevanjem življenjskih in poklicnih izkušenj in želja prosilcev, s čimer bi jih odvrnili od sekundarnih gibanj; v tem smislu poudarja, da bi bilo treba pri preprečevanju neželenih sekundarnih gibanj, če je le mogoče, dati prednost pozitivnim spodbudam pred sankcijami; |
| --- | --- |

6.

priporoča, da se pozitivni vidiki predloga Komisije (razširitev merila družinskih povezav na brate in sestre ter družine, ki so se oblikovale po odhodu, ter pomen dokumentov, ki jih je izdala država članica, čeprav jim je veljavnost že potekla) povežejo z večjim upoštevanjem življenjskih in poklicnih izkušenj in želja prosilcev, s čimer bi jih odvrnili od sekundarnih gibanj; v tem smislu poudarja, da bi bilo treba pri preprečevanju neželenih sekundarnih gibanj, če je le mogoče, dati prednost pozitivnim spodbudam pred sankcijami;

| 7. | podpira uvedbo pospešenih in poenostavljenih postopkov, vendar poudarja, da se morajo uporabljati za izboljšanje učinkovitosti in hitrosti sistema, ne smejo pa povzročiti omejevanja temeljnih pravic; poleg tega meni, da je treba tudi prošnje, ki so bile razglašene za nedopustne ali so bile obravnavane v okviru pospešenega postopka, upoštevati pri izračunu za uporabo referenčnega ključa iz člena 36; |
| --- | --- |

7.

podpira uvedbo pospešenih in poenostavljenih postopkov, vendar poudarja, da se morajo uporabljati za izboljšanje učinkovitosti in hitrosti sistema, ne smejo pa povzročiti omejevanja temeljnih pravic; poleg tega meni, da je treba tudi prošnje, ki so bile razglašene za nedopustne ali so bile obravnavane v okviru pospešenega postopka, upoštevati pri izračunu za uporabo referenčnega ključa iz člena 36;

| 8. | izraža prepričanje, da vsi trije predlogi spoštujejo načelo subsidiarnosti, saj jasno obravnavajo meddržavne probleme, kot so solidarnost med državami članicami, vzpostavitev bolj integriranega azilnega sistema in večja izmenjava informacij med državami članicami. Takšnih ciljev posamezne države članice ne morejo izpolniti same. Predlagani ukrepi so nujni za oblikovanje enakih pravil, ki veljajo za vso Evropsko unijo; v tem smislu so predlogi skladni tudi z načelom sorazmernosti; |
| --- | --- |

8.

izraža prepričanje, da vsi trije predlogi spoštujejo načelo subsidiarnosti, saj jasno obravnavajo meddržavne probleme, kot so solidarnost med državami članicami, vzpostavitev bolj integriranega azilnega sistema in večja izmenjava informacij med državami članicami. Takšnih ciljev posamezne države članice ne morejo izpolniti same. Predlagani ukrepi so nujni za oblikovanje enakih pravil, ki veljajo za vso Evropsko unijo; v tem smislu so predlogi skladni tudi z načelom sorazmernosti;

Vodilna načela ter korektivni mehanizem in mehanizem nadomestil

| 9. | ocenjuje, da je pomemben napredek upoštevanje sprejemnih zmogljivosti vsake države na podlagi objektivnih meril kot pomembnega dejavnika za določitev odgovornosti za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito, kar je bilo sicer kot možnost že vključeno v sporočilo Komisije z dne 6. aprila 2016 (COM(2016) 197 final); vendar je razočaran, da je uporaba tega merila obrobna, saj je omejena na krizne razmere; |
| --- | --- |

9.

ocenjuje, da je pomemben napredek upoštevanje sprejemnih zmogljivosti vsake države na podlagi objektivnih meril kot pomembnega dejavnika za določitev odgovornosti za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito, kar je bilo sicer kot možnost že vključeno v sporočilo Komisije z dne 6. aprila 2016 (COM(2016) 197 final); vendar je razočaran, da je uporaba tega merila obrobna, saj je omejena na krizne razmere;

| 10. | izraža nezadovoljstvo z dejstvom, da Komisija v predlogu ne daje nobenega pomena željam prosilcev, niti če obstajajo objektivni elementi (znanje jezikov, delovne sposobnosti, prejšnje prebivanje), ki bi za cilj priporočali določeno državo članico; |
| --- | --- |

10.

izraža nezadovoljstvo z dejstvom, da Komisija v predlogu ne daje nobenega pomena željam prosilcev, niti če obstajajo objektivni elementi (znanje jezikov, delovne sposobnosti, prejšnje prebivanje), ki bi za cilj priporočali določeno državo članico;

| 11. | zato predlaga, da se ustvari drugačno ravnotežje med merilom sprejemnih zmogljivosti (ki je kot takšno skladno z upoštevanjem želja in osebnih izkušenj prosilca) in merilom prve države vstopa: obema meriloma bi bilo treba dati vsaj enako težo in za njuno uporabo v vseh primerih upoštevati referenčni ključ iz člena 35; |
| --- | --- |

11.

zato predlaga, da se ustvari drugačno ravnotežje med merilom sprejemnih zmogljivosti (ki je kot takšno skladno z upoštevanjem želja in osebnih izkušenj prosilca) in merilom prve države vstopa: obema meriloma bi bilo treba dati vsaj enako težo in za njuno uporabo v vseh primerih upoštevati referenčni ključ iz člena 35;

| 12. | nadalje predlaga, da se za opredelitev dejanskih in aktualnih sprejemnih zmogljivosti posamezne države članice upošteva tudi število prihodov, registriranih v tej državi članici, ki objektivno bremeni zmožnost sprejemanja in upravljanja; to merilo bi bilo treba vključiti v referenčni ključ iz člena 35; |
| --- | --- |

12.

nadalje predlaga, da se za opredelitev dejanskih in aktualnih sprejemnih zmogljivosti posamezne države članice upošteva tudi število prihodov, registriranih v tej državi članici, ki objektivno bremeni zmožnost sprejemanja in upravljanja; to merilo bi bilo treba vključiti v referenčni ključ iz člena 35;

| 13. | poleg tega predlaga, da se zaradi upoštevanja dejanskih in aktualnih zmogljivosti sprejema v členu 3(5) ohrani časovna omejitev, po kateri država članica, ki je obravnavala prošnjo za mednarodno zaščito, ni več odgovorna za obravnavo morebitnih naknadnih navedb ali prošenj, ki jih vloži isti prosilec. To obdobje bi lahko omejili na pet let, kar je precej daljše obdobje od tistega, ki je v veljavi zdaj; |
| --- | --- |

13.

poleg tega predlaga, da se zaradi upoštevanja dejanskih in aktualnih zmogljivosti sprejema v členu 3(5) ohrani časovna omejitev, po kateri država članica, ki je obravnavala prošnjo za mednarodno zaščito, ni več odgovorna za obravnavo morebitnih naknadnih navedb ali prošenj, ki jih vloži isti prosilec. To obdobje bi lahko omejili na pet let, kar je precej daljše obdobje od tistega, ki je v veljavi zdaj;

| 14. | poziva države članice, naj razvijejo zanesljive, pregledne in poštene interne sisteme za porazdelitev izziva sprejema migrantov po svojem ozemlju, pri čemer je treba upoštevati ustrezne socialno-ekonomske podatke, sprejem, ki so ga različna mesta in regije že izpeljali v preteklosti, ter potrebe beguncev glede integracije in možnosti; pomagajo naj zlasti tistim mestom/regijam, ki so v geografsko izpostavljenem položaju in zato pod posebnim pritiskom; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj razvijejo zanesljive, pregledne in poštene interne sisteme za porazdelitev izziva sprejema migrantov po svojem ozemlju, pri čemer je treba upoštevati ustrezne socialno-ekonomske podatke, sprejem, ki so ga različna mesta in regije že izpeljali v preteklosti, ter potrebe beguncev glede integracije in možnosti; pomagajo naj zlasti tistim mestom/regijam, ki so v geografsko izpostavljenem položaju in zato pod posebnim pritiskom;

| 15. | podpira uvedbo korektivnega mehanizma za dodeljevanje prosilcev za mednarodno zaščito; vendar ugotavlja, da je prag, ki ga Komisija predlaga za sprožitev mehanizma, tako visok, da (na podlagi podatkov iz zadnjih treh let) mehanizem morda ne bo uporabljen niti v krizi, zato od njega ne bo nobene strukturne koristi; |
| --- | --- |

15.

podpira uvedbo korektivnega mehanizma za dodeljevanje prosilcev za mednarodno zaščito; vendar ugotavlja, da je prag, ki ga Komisija predlaga za sprožitev mehanizma, tako visok, da (na podlagi podatkov iz zadnjih treh let) mehanizem morda ne bo uporabljen niti v krizi, zato od njega ne bo nobene strukturne koristi;

| 16. | meni, da je v okviru spoštovanja pravne države bistveno zagotoviti učinkovito izvajanje predpisov o zakonitem priseljevanju, da s pretiranim povečanjem obremenitve držav članic ne bi izničili solidarnosti; |
| --- | --- |

16.

meni, da je v okviru spoštovanja pravne države bistveno zagotoviti učinkovito izvajanje predpisov o zakonitem priseljevanju, da s pretiranim povečanjem obremenitve držav članic ne bi izničili solidarnosti;

| 17. | ocenjuje, da je solidarnostni prispevek držav članic, ki začasno ne sodelujejo v samodejnem korektivnem mehanizmu, previsok in brez povezave z objektivnimi in pravičnimi merili, kot so stroški za pomoč v določenem časovnem obdobju; zato predlaga, da se zniža, pri tem pa se za osnovno merilo uporabijo povprečni letni stroški na upravičenca (kar naj bi po razpoložljivih podatkih bilo 20 000 EUR) in povprečno trajanje zakonitega prebivanja (dovoljenje za obdobje od treh do petih let); |
| --- | --- |

17.

ocenjuje, da je solidarnostni prispevek držav članic, ki začasno ne sodelujejo v samodejnem korektivnem mehanizmu, previsok in brez povezave z objektivnimi in pravičnimi merili, kot so stroški za pomoč v določenem časovnem obdobju; zato predlaga, da se zniža, pri tem pa se za osnovno merilo uporabijo povprečni letni stroški na upravičenca (kar naj bi po razpoložljivih podatkih bilo 20 000 EUR) in povprečno trajanje zakonitega prebivanja (dovoljenje za obdobje od treh do petih let);

| 18. | nadalje ugotavlja, da je solidarnostni prispevek, ki ga predlaga Komisija, omejen na možnost samodejne začasne prekinitve sistema, nič pa ni predvideno za neizvajanje odločitev o premestitvi ali prevzemu prosilcev ali upravičencev, čeprav je po razpoložljivih podatkih odstotek izvrševanja povsem nezadosten (približno 25 %); zato predlaga, da se v okviru okrepitve urada EASO in njegovega preoblikovanja v agencijo tej zaupajo naloge spremljanja in opozarjanja na neizpolnjevanje, tudi zato, da lahko Evropska komisija naloži sankcije; kot drugo možnost poziva k okrepitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje ali k oblikovanju novega solidarnostnega sklada v korist držav članic ter regionalnih in lokalnih oblasti, ki so na slabšem zaradi neopravljenih predaj, in tistih, ki so najboljše pri njihovem izvajanju in sprejemanju; |
| --- | --- |

18.

nadalje ugotavlja, da je solidarnostni prispevek, ki ga predlaga Komisija, omejen na možnost samodejne začasne prekinitve sistema, nič pa ni predvideno za neizvajanje odločitev o premestitvi ali prevzemu prosilcev ali upravičencev, čeprav je po razpoložljivih podatkih odstotek izvrševanja povsem nezadosten (približno 25 %); zato predlaga, da se v okviru okrepitve urada EASO in njegovega preoblikovanja v agencijo tej zaupajo naloge spremljanja in opozarjanja na neizpolnjevanje, tudi zato, da lahko Evropska komisija naloži sankcije; kot drugo možnost poziva k okrepitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje ali k oblikovanju novega solidarnostnega sklada v korist držav članic ter regionalnih in lokalnih oblasti, ki so na slabšem zaradi neopravljenih predaj, in tistih, ki so najboljše pri njihovem izvajanju in sprejemanju;

| 19. | poudarja, da je znižanje solidarnostnega prispevka glede na znesek, ki ga predlaga Evropska komisija, (v skladu s predlogi iz tega mnenja) nujno, da se izognemo nesporazumom in nevarnosti zmanjšanja zaupanja evropskih državljanov v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je znižanje solidarnostnega prispevka glede na znesek, ki ga predlaga Evropska komisija, (v skladu s predlogi iz tega mnenja) nujno, da se izognemo nesporazumom in nevarnosti zmanjšanja zaupanja evropskih državljanov v Evropsko unijo;

| 20. | ponavlja svoj poziv, da morajo biti ustrezna sredstva EU za pomoč pri sprejemu in integraciji migrantov neposredno dostopna lokalnim in regionalnim oblastem, ki imajo ključne pristojnosti na teh področjih; |
| --- | --- |

20.

ponavlja svoj poziv, da morajo biti ustrezna sredstva EU za pomoč pri sprejemu in integraciji migrantov neposredno dostopna lokalnim in regionalnim oblastem, ki imajo ključne pristojnosti na teh področjih;

Ukrepi za okrepitev sistema, postopki in roki

| 21. | priporoča odpravo ukrepov, ki povzročajo preveliko škodo (kot je zavračanje pomoči, z izjemo zdravstvene), njihov namen pa je zmanjšanje temeljnih pravic oseb, katerih prošnje so bile razglašene za nedopustne, ali ki pridejo v druge države članice v času, ko odgovorna država obravnava njihovo prošnjo; |
| --- | --- |

21.

priporoča odpravo ukrepov, ki povzročajo preveliko škodo (kot je zavračanje pomoči, z izjemo zdravstvene), njihov namen pa je zmanjšanje temeljnih pravic oseb, katerih prošnje so bile razglašene za nedopustne, ali ki pridejo v druge države članice v času, ko odgovorna država obravnava njihovo prošnjo;

| 22. | predlaga, da se vseeno ohrani rok – čeprav veliko daljši od trenutno predvidenega (na primer 5 let namesto 12 mesecev) –, po katerem država članica, odgovorna za obravnavo prve prošnje, ni več pristojna; |
| --- | --- |

22.

predlaga, da se vseeno ohrani rok – čeprav veliko daljši od trenutno predvidenega (na primer 5 let namesto 12 mesecev) –, po katerem država članica, odgovorna za obravnavo prve prošnje, ni več pristojna;

| 23. | poziva k skrajšanju obdobja za dodelitev statusa rezidenta za daljši čas upravičencem do mednarodne zaščite, zlasti ko obstajajo pomembne povezave z drugimi državami, kot je država, ki obravnava prošnjo za azil; tako bi lahko tudi preprečili sekundarna gibanja; |
| --- | --- |

23.

poziva k skrajšanju obdobja za dodelitev statusa rezidenta za daljši čas upravičencem do mednarodne zaščite, zlasti ko obstajajo pomembne povezave z drugimi državami, kot je država, ki obravnava prošnjo za azil; tako bi lahko tudi preprečili sekundarna gibanja;

| 24. | glede na povezavo med porazdelitvijo prošenj za azil med državami članicami ter merili in postopki, ki jih te uporabljajo (in ki vplivajo na odločitve prosilcev, kar spodbuja „tekmovanje proti dnu“ s ciljem odvračanja novih prihodov), meni, da je srednjeročno nujno doseči vzajemno priznavanje odločitev držav članic na področju azila ter neposredno obravnavanje prošenj (poleg organov držav članic) tudi s strani Agencije Evropske unije za azil; |
| --- | --- |

24.

glede na povezavo med porazdelitvijo prošenj za azil med državami članicami ter merili in postopki, ki jih te uporabljajo (in ki vplivajo na odločitve prosilcev, kar spodbuja „tekmovanje proti dnu“ s ciljem odvračanja novih prihodov), meni, da je srednjeročno nujno doseči vzajemno priznavanje odločitev držav članic na področju azila ter neposredno obravnavanje prošenj (poleg organov držav članic) tudi s strani Agencije Evropske unije za azil;

| 25. | priporoča, naj se izraz „zastopnik mladoletnika“ v tej uredbi razume in razlaga (ter po potrebi ustrezno spremeni) kot „skrbnik“ ali kak drug izraz, ki v konkretnem nacionalnem okviru označuje osebo ali organizacijo, ki je neodvisna od uprave ter imenovana na podlagi zakona ali s strani pravosodnega organa, in sicer izključno z namenom varstva interesa mladoletnika; |
| --- | --- |

25.

priporoča, naj se izraz „zastopnik mladoletnika“ v tej uredbi razume in razlaga (ter po potrebi ustrezno spremeni) kot „skrbnik“ ali kak drug izraz, ki v konkretnem nacionalnem okviru označuje osebo ali organizacijo, ki je neodvisna od uprave ter imenovana na podlagi zakona ali s strani pravosodnega organa, in sicer izključno z namenom varstva interesa mladoletnika;

Mladoletniki brez spremstva

| 26. | glede na podatke o prihodu mladoletnikov brez spremstva v Evropo (leta 2015 jih je bilo 88 000, tj. 6,7 % vseh prosilcev za azil) priporoča okrepitev struktur in pogojev pomoči zanje (pri tem je zelo pomemben predlog revizije direktive o pogojih sprejemanja, vključen v drugi sveženj predlogov, predstavljen 13. julija, tudi ob upoštevanju dejstva, da morajo sprejem pogosto zagotavljati lokalne oblasti); |
| --- | --- |

26.

glede na podatke o prihodu mladoletnikov brez spremstva v Evropo (leta 2015 jih je bilo 88 000, tj. 6,7 % vseh prosilcev za azil) priporoča okrepitev struktur in pogojev pomoči zanje (pri tem je zelo pomemben predlog revizije direktive o pogojih sprejemanja, vključen v drugi sveženj predlogov, predstavljen 13. julija, tudi ob upoštevanju dejstva, da morajo sprejem pogosto zagotavljati lokalne oblasti);

| 27. | priporoča večjo psihološko pomoč in svetovanje za mladoletnike brez spremstva ter lažji dostop do pravne pomoči zanje, ki mora biti tudi razumljivejša; podpreti je treba delo skrbnikov za mladoletnike, izboljšati njihovo usposabljanje in okrepiti njihovo neodvisnost, tudi s podporo urada EASO in civilne družbe; |
| --- | --- |

27.

priporoča večjo psihološko pomoč in svetovanje za mladoletnike brez spremstva ter lažji dostop do pravne pomoči zanje, ki mora biti tudi razumljivejša; podpreti je treba delo skrbnikov za mladoletnike, izboljšati njihovo usposabljanje in okrepiti njihovo neodvisnost, tudi s podporo urada EASO in civilne družbe;

| 28. | priporoča, da se na območjih, kjer prebivajo mladoletniki brez spremstva, spodbuja ustrezno obveščanje in kulturno ozaveščanje, tudi zato, da bi se pri srečanju z njimi preprečila nezaupanje in sumničavost; |
| --- | --- |

28.

priporoča, da se na območjih, kjer prebivajo mladoletniki brez spremstva, spodbuja ustrezno obveščanje in kulturno ozaveščanje, tudi zato, da bi se pri srečanju z njimi preprečila nezaupanje in sumničavost;

| 29. | priporoča, da se najdejo alternativne prehodne možnosti za ukrep takojšnje vrnitve, ko postanejo polnoletni (ob predhodni splošni dodelitvi začasne zaščite), in upoštevajo morebitni izobraževalni programi, ki potekajo; |
| --- | --- |

29.

priporoča, da se najdejo alternativne prehodne možnosti za ukrep takojšnje vrnitve, ko postanejo polnoletni (ob predhodni splošni dodelitvi začasne zaščite), in upoštevajo morebitni izobraževalni programi, ki potekajo;

| 30. | meni, da mora še naprej imeti prednost načelo, po katerem se mladoletnikov ne sme preseliti s kraja, kjer se nahajajo, čeprav se zaradi nedovoljenega sekundarnega gibanja znajdejo v državi članici, ki ni država vstopa; |
| --- | --- |

30.

meni, da mora še naprej imeti prednost načelo, po katerem se mladoletnikov ne sme preseliti s kraja, kjer se nahajajo, čeprav se zaradi nedovoljenega sekundarnega gibanja znajdejo v državi članici, ki ni država vstopa;

| 31. | meni, da je treba ohraniti zaščito in pomoč, četudi je njihova mladoletnost vprašljiva, dokler je izpodbijanje še možno in s tem povezani pravni postopek ni končan; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba ohraniti zaščito in pomoč, četudi je njihova mladoletnost vprašljiva, dokler je izpodbijanje še možno in s tem povezani pravni postopek ni končan;

Agencija Evropske unije za azil

| 32. | pozitivno ocenjuje odločitev, da se Agenciji Evropske unije za azil (zdaj EASO) dodelijo naloge tehnične in operativne podpore ter pomoči za usposabljanje, ter uvedbo možnosti posredovanja (člen 16) tudi brez prošnje države članice, če je ta pod izjemnim pritiskom (člen 22); |
| --- | --- |

32.

pozitivno ocenjuje odločitev, da se Agenciji Evropske unije za azil (zdaj EASO) dodelijo naloge tehnične in operativne podpore ter pomoči za usposabljanje, ter uvedbo možnosti posredovanja (člen 16) tudi brez prošnje države članice, če je ta pod izjemnim pritiskom (člen 22);

| 33. | poziva k izboljšanju pravočasnosti, enotnosti in popolnosti podatkov, ki se posredujejo Eurostatu, pod nadzorom EASO. Ti med drugim vključujejo podatke o odstotku pridržanj zaradi predaje ali vračanja in njihovih utemeljitvah, podatke o odstotku opravljenih predaj ter statistične podatke o mladoletnikih; |
| --- | --- |

33.

poziva k izboljšanju pravočasnosti, enotnosti in popolnosti podatkov, ki se posredujejo Eurostatu, pod nadzorom EASO. Ti med drugim vključujejo podatke o odstotku pridržanj zaradi predaje ali vračanja in njihovih utemeljitvah, podatke o odstotku opravljenih predaj ter statistične podatke o mladoletnikih;

| 34. | predlaga, da se več sredstev vloži v sisteme za sprejem in vključevanje v državah članicah, regijah in lokalnih oblasteh, kar bi spodbudilo njihovo aktiviranje že med potekom azilnega postopka, pa tudi izmenjavo rešitev in dobrih praks s podporo EASO tudi med lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

34.

predlaga, da se več sredstev vloži v sisteme za sprejem in vključevanje v državah članicah, regijah in lokalnih oblasteh, kar bi spodbudilo njihovo aktiviranje že med potekom azilnega postopka, pa tudi izmenjavo rešitev in dobrih praks s podporo EASO tudi med lokalnimi oblastmi;

| 35. | priporoča okrepitev čezmejnega sodelovanja pri izmenjavi informacij med organi držav članic, regij in lokalnih oblasti ter pri ugotavljanju družinskih vezi; |
| --- | --- |

35.

priporoča okrepitev čezmejnega sodelovanja pri izmenjavi informacij med organi držav članic, regij in lokalnih oblasti ter pri ugotavljanju družinskih vezi;

| 36. | priporoča večjo uporabo žariščnih točk (hotspots), da se zajamči hitrost in ustreznost postopkov predaje, ki jih določa ta uredba; |
| --- | --- |

36.

priporoča večjo uporabo žariščnih točk (hotspots), da se zajamči hitrost in ustreznost postopkov predaje, ki jih določa ta uredba;

Eurodac

| 37. | se strinja z znižanjem starostne meje za jemanje prstnih odtisov mladoletnikov (s 14 na 6 let), glede na veliko število oseb, katerih izginotje se pozno prijavi, ter podpira izmenjavo podatkov z evropskimi agencijami in organi držav članic; v nasprotju s predlogom Komisije pa smatra, da bi moralo biti še naprej prepovedano posredovanje informacij tretjim državam. |
| --- | --- |

37.

se strinja z znižanjem starostne meje za jemanje prstnih odtisov mladoletnikov (s 14 na 6 let), glede na veliko število oseb, katerih izginotje se pozno prijavi, ter podpira izmenjavo podatkov z evropskimi agencijami in organi držav članic; v nasprotju s predlogom Komisije pa smatra, da bi moralo biti še naprej prepovedano posredovanje informacij tretjim državam.

V Bruslju, 8. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

| 9.6.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/105 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/105

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Zakonite migracije

(2017/C 185/13)

| Poročevalec: | Olgierd GEBLEWICZ (PL/EPP), predsednik Zahodnopomorjanskega vojvodstva |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visoko usposobljene zaposlitve
  COM(2016) 378 final |

Poročevalec:

Olgierd GEBLEWICZ (PL/EPP), predsednik Zahodnopomorjanskega vojvodstva

Referenčni dokument:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visoko usposobljene zaposlitve

COM(2016) 378 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Člen 2(h)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| „visokošolske kvalifikacije“ pomeni vsako diplomo, spričevalo ali drugo dokazilo o formalnih kvalifikacijah, ki ga je izdal pristojni organ in ki dokazuje uspešen zaključek posrednješolskega visokošolskega programa ali enakovrednega programa terciarnega izobraževanja, namreč sklopa študijskih predmetov, ki ga zagotavlja izobraževalna ustanova, ki jo država, v kateri ima izobraževalna ustanova sedež, priznava kot visokošolsko ustanovo ali enakovredno ustanovo terciarnega izobraževanja, če je študij, potreben za pridobitev teh kvalifikacij, trajal najmanj tri leta in ustreza najmanj ravni 6 ISCED 2011 ali ravni 6 EOK v skladu z nacionalno zakonodajo; | „visokošolske kvalifikacije“ pomeni vsako diplomo, spričevalo ali drugo dokazilo o formalnih kvalifikacijah, ki ga je izdal pristojni organ in ki dokazuje uspešen zaključek posrednješolskega visokošolskega programa ali enakovrednega programa terciarnega izobraževanja, namreč sklopa študijskih predmetov, ki ga zagotavlja izobraževalna ustanova, ki jo država, v kateri ima izobraževalna ustanova sedež, priznava kot visokošolsko ustanovo ali enakovredno ustanovo terciarnega izobraževanja, če je študij, potreben za pridobitev teh kvalifikacij, trajal najmanj tri leta in ustreza najmanj ravni 6 ISCED 2011 ali ravni 6 EOK v skladu z nacionalno zakonodajo;
  pri osebah, ki imajo status begunca ali status osebe, upravičene do subsidiarne zaščite, in prebivajo na ozemlju EU brez potrebnih dokazil o kvalifikacijah, države članice izvedejo ustrezne dodatne postopke za ugotavljanje njihove ravni izobrazbe in kvalifikacij; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

„visokošolske kvalifikacije“ pomeni vsako diplomo, spričevalo ali drugo dokazilo o formalnih kvalifikacijah, ki ga je izdal pristojni organ in ki dokazuje uspešen zaključek posrednješolskega visokošolskega programa ali enakovrednega programa terciarnega izobraževanja, namreč sklopa študijskih predmetov, ki ga zagotavlja izobraževalna ustanova, ki jo država, v kateri ima izobraževalna ustanova sedež, priznava kot visokošolsko ustanovo ali enakovredno ustanovo terciarnega izobraževanja, če je študij, potreben za pridobitev teh kvalifikacij, trajal najmanj tri leta in ustreza najmanj ravni 6 ISCED 2011 ali ravni 6 EOK v skladu z nacionalno zakonodajo;

„visokošolske kvalifikacije“ pomeni vsako diplomo, spričevalo ali drugo dokazilo o formalnih kvalifikacijah, ki ga je izdal pristojni organ in ki dokazuje uspešen zaključek posrednješolskega visokošolskega programa ali enakovrednega programa terciarnega izobraževanja, namreč sklopa študijskih predmetov, ki ga zagotavlja izobraževalna ustanova, ki jo država, v kateri ima izobraževalna ustanova sedež, priznava kot visokošolsko ustanovo ali enakovredno ustanovo terciarnega izobraževanja, če je študij, potreben za pridobitev teh kvalifikacij, trajal najmanj tri leta in ustreza najmanj ravni 6 ISCED 2011 ali ravni 6 EOK v skladu z nacionalno zakonodajo;
  pri osebah, ki imajo status begunca ali status osebe, upravičene do subsidiarne zaščite, in prebivajo na ozemlju EU brez potrebnih dokazil o kvalifikacijah, države članice izvedejo ustrezne dodatne postopke za ugotavljanje njihove ravni izobrazbe in kvalifikacij;

Obrazložitev

Ta koncept bo treba ponovno opredeliti in pri tem upoštevati možnost, da številni begunci morda ne bodo mogli dokazati svojih poklicnih kvalifikacij. V zvezi s tem predlagane določbe iz direktive zahtevajo veliko prožnejši pristop, kot se je uporabljal do zdaj. Odbor regij v zvezi s tem opozarja na že obstoječe dokumente, v katerih so zbrane izkušnje na tem področju, zlasti na dokument Orodje za profiliranje znanj in spretnosti državljanov tretjih držav, ki se pripravlja v okviru novega programa znanj in spretnosti za Evropo. Zavzema se tudi za uporabo izkušenj evropskih regij na tem področju.

Predlog spremembe 2

Člen 2(i)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| „visoka poklicna usposobljenost“ pomeni usposobljenost, dokazano z najmanj tremi leti poklicnih izkušenj, ki je primerljiva z visokošolskimi kvalifikacijami in ustreza poklicu ali sektorju, določenemu v pogodbi o zaposlitvi ali zavezujoči ponudbi za zaposlitev; | „visoka poklicna usposobljenost“ pomeni usposobljenost, dokazano z najmanj tremi leti poklicnih izkušenj, ki je primerljiva z visokošolskimi kvalifikacijami in ustreza poklicu ali sektorju, določenemu v pogodbi o zaposlitvi ali zavezujoči ponudbi za zaposlitev;
  pri osebah, ki imajo status begunca ali status osebe, upravičene do subsidiarne zaščite, in prebivajo na ozemlju EU brez potrebnih dokazil o kvalifikacijah, države članice izvedejo ustrezne dodatne postopke za ugotavljanje njihove ravni kvalifikacij in poklicnih izkušenj; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

„visoka poklicna usposobljenost“ pomeni usposobljenost, dokazano z najmanj tremi leti poklicnih izkušenj, ki je primerljiva z visokošolskimi kvalifikacijami in ustreza poklicu ali sektorju, določenemu v pogodbi o zaposlitvi ali zavezujoči ponudbi za zaposlitev;

„visoka poklicna usposobljenost“ pomeni usposobljenost, dokazano z najmanj tremi leti poklicnih izkušenj, ki je primerljiva z visokošolskimi kvalifikacijami in ustreza poklicu ali sektorju, določenemu v pogodbi o zaposlitvi ali zavezujoči ponudbi za zaposlitev;
  pri osebah, ki imajo status begunca ali status osebe, upravičene do subsidiarne zaščite, in prebivajo na ozemlju EU brez potrebnih dokazil o kvalifikacijah, države članice izvedejo ustrezne dodatne postopke za ugotavljanje njihove ravni kvalifikacij in poklicnih izkušenj;

Obrazložitev

Glej prejšnjo točko.

Predlog spremembe 3

Člen 6(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Države članice lahko zavrnejo prošnjo za izdajo modre karte EU, da se zagotovi etično zaposlovanje v sektorjih, v katerih v državah izvora primanjkuje kvalificiranih delavcev. | Države članice lahko zavrnejo prošnjo za izdajo modre karte EU, da se zagotovi etično zaposlovanje v sektorjih, v katerih v državah izvora primanjkuje kvalificiranih delavcev.
  Da se v postopku zaposlovanja zagotovi primerno upoštevanje etičnih razsežnosti, države članice uporabijo standarde, ki so jih razvili mednarodni organi, na primer standarde Mednarodne organizacije za migracije ali standarde, ki se uporabljajo v sistemu spremljanja IRIS. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Države članice lahko zavrnejo prošnjo za izdajo modre karte EU, da se zagotovi etično zaposlovanje v sektorjih, v katerih v državah izvora primanjkuje kvalificiranih delavcev.

Države članice lahko zavrnejo prošnjo za izdajo modre karte EU, da se zagotovi etično zaposlovanje v sektorjih, v katerih v državah izvora primanjkuje kvalificiranih delavcev.
  Da se v postopku zaposlovanja zagotovi primerno upoštevanje etičnih razsežnosti, države članice uporabijo standarde, ki so jih razvili mednarodni organi, na primer standarde Mednarodne organizacije za migracije ali standarde, ki se uporabljajo v sistemu spremljanja IRIS.

Obrazložitev

Pri pridobivanju visoko usposobljenih delavcev so še posebno pomembna etična vprašanja, saj evropski delodajalci zelo pogosto iščejo poklice, ki so zelo redki in nujno potrebni tudi v tretjih državah. Množičen in nenadzorovan odhod teh kadrov lahko povzroči dolgoročno poslabšanje socialno-gospodarskih razmer v državah izvora in dejansko poveča možnost migracije. Predlagana je dopolnitev določb o etičnem zaposlovanju s praktičnimi pravili, ki bi jih med drugim oblikovale mednarodne organizacije. V zvezi s tem je treba izpostaviti tudi pobudo Mednarodne organizacije za migracije (IOM) A Private Public Alliance for Fair and Ethical Recruitment (Javno-zasebna zveza za pošteno in etično zaposlovanje) in sistem spremljanja IRIS.

Predlog spremembe 4

Člen 12(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Odobreni delodajalci: Države članice se lahko odločijo, da bodo v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso za namene uporabe poenostavljenih postopkov za pridobitev modre karte EU vzpostavile postopke odobritve delodajalcev.
  Če se država članica odloči, da bo vzpostavila postopke odobritve, zadevnim delodajalcem zagotovi jasne in pregledne informacije, med drugim o pogojih in merilih za odobritev, obdobju veljavnosti odobritve in posledicah neizpolnjevanja pogojev, vključno z možnim odvzemom in nepodaljšanjem, ter vseh sankcijah, ki se uporabljajo. | Odobreni delodajalci: Države članice se lahko odločijo, da bodo v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso za namene uporabe poenostavljenih postopkov za pridobitev modre karte EU vzpostavile postopke odobritve delodajalcev.
  V teh merilih bodo upoštevani etični vidiki postopka zaposlovanja (zlasti predhodne izkušnje podjetja z zaposlovanjem visoko usposobljenih državljanov tretjih držav), pri oblikovanju seznama podjetij pa bodo sodelovale institucije na regionalni in lokalni ravni.


  Če se država članica odloči, da bo vzpostavila postopke odobritve, zadevnim delodajalcem zagotovi jasne in pregledne informacije, med drugim o pogojih in merilih za odobritev, obdobju veljavnosti odobritve in posledicah neizpolnjevanja pogojev, vključno z možnim odvzemom in nepodaljšanjem, ter vseh sankcijah, ki se uporabljajo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Odobreni delodajalci: Države članice se lahko odločijo, da bodo v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso za namene uporabe poenostavljenih postopkov za pridobitev modre karte EU vzpostavile postopke odobritve delodajalcev.

Če se država članica odloči, da bo vzpostavila postopke odobritve, zadevnim delodajalcem zagotovi jasne in pregledne informacije, med drugim o pogojih in merilih za odobritev, obdobju veljavnosti odobritve in posledicah neizpolnjevanja pogojev, vključno z možnim odvzemom in nepodaljšanjem, ter vseh sankcijah, ki se uporabljajo.

Odobreni delodajalci: Države članice se lahko odločijo, da bodo v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso za namene uporabe poenostavljenih postopkov za pridobitev modre karte EU vzpostavile postopke odobritve delodajalcev.
  V teh merilih bodo upoštevani etični vidiki postopka zaposlovanja (zlasti predhodne izkušnje podjetja z zaposlovanjem visoko usposobljenih državljanov tretjih držav), pri oblikovanju seznama podjetij pa bodo sodelovale institucije na regionalni in lokalni ravni.

Če se država članica odloči, da bo vzpostavila postopke odobritve, zadevnim delodajalcem zagotovi jasne in pregledne informacije, med drugim o pogojih in merilih za odobritev, obdobju veljavnosti odobritve in posledicah neizpolnjevanja pogojev, vključno z možnim odvzemom in nepodaljšanjem, ter vseh sankcijah, ki se uporabljajo.

Obrazložitev

Glede na regionalno/lokalno razsežnost ter etične vidike zaposlovanja je treba dodati konkretne pogoje za pridobitev statusa „odobrenega delodajalca“. Odbor regij predlaga, da se v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi oblikuje seznam podjetij, ki uporabljajo poenostavljeni postopek, ter da se pri tem upoštevajo etični vidiki zaposlovanja.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošna priporočila

| 1. | pozdravlja prizadevanja institucij Evropske unije, da bi zagotovile dovolj široko ponudbo visoko usposobljene delovne sile s krepitvijo skupnih standardov EU in postopki, ki takšnim migrantom omogočajo dostop do trga dela EU. V zvezi s tem so predlagane rešitve korak v pravo smer in vsaj delno odziv na kritiko veljavne direktive; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prizadevanja institucij Evropske unije, da bi zagotovile dovolj široko ponudbo visoko usposobljene delovne sile s krepitvijo skupnih standardov EU in postopki, ki takšnim migrantom omogočajo dostop do trga dela EU. V zvezi s tem so predlagane rešitve korak v pravo smer in vsaj delno odziv na kritiko veljavne direktive;

| 2. | ugotavlja, da mora spodbujanje in vzpostavljanje učinkovitih kanalov za zakonit in dokumentiran prihod državljanov tretjih držav postati ena prednostnih nalog migracijske politike na ravni EU in v posameznih državah članicah ter regijah; V tem smislu je izboljšan pravni okvir za visoko usposobljene migrante pomemben del potrebnega razvoja celovite migracijske politike EU, ki temelji na načelih spoštovanja človekovih pravic, mednarodnih obveznosti in solidarnosti; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da mora spodbujanje in vzpostavljanje učinkovitih kanalov za zakonit in dokumentiran prihod državljanov tretjih držav postati ena prednostnih nalog migracijske politike na ravni EU in v posameznih državah članicah ter regijah; V tem smislu je izboljšan pravni okvir za visoko usposobljene migrante pomemben del potrebnega razvoja celovite migracijske politike EU, ki temelji na načelih spoštovanja človekovih pravic, mednarodnih obveznosti in solidarnosti;

| 3. | meni, da je konkurenčnost v svetovnem merilu dolgoročni cilj Evropske unije, ki zahteva oblikovanje in prilagoditev celovite strategije za privabljanje človeškega kapitala pa tudi finančnih naložb iz tretjih držav. Slednje je ključnega pomena za vsak gospodarski sistem, ki si prizadeva za povečanje inovativnosti, tehnološke ravni in konkurenčnosti, zlasti pa je pomemben z demografskega vidika v nekaterih državah članicah in zaradi težav na trgih dela v EU; |
| --- | --- |

3.

meni, da je konkurenčnost v svetovnem merilu dolgoročni cilj Evropske unije, ki zahteva oblikovanje in prilagoditev celovite strategije za privabljanje človeškega kapitala pa tudi finančnih naložb iz tretjih držav. Slednje je ključnega pomena za vsak gospodarski sistem, ki si prizadeva za povečanje inovativnosti, tehnološke ravni in konkurenčnosti, zlasti pa je pomemben z demografskega vidika v nekaterih državah članicah in zaradi težav na trgih dela v EU;

| 4. | ugotavlja, da se Evropska unija že sooča s strukturnim pomanjkanjem delavcev v nekaterih sektorjih, ki se bo zaradi neugodnih demografskih gibanj še povečevalo. Ob tem pa Evropska unija trenutno izgublja tekmo za najbolj nadarjene posameznike s svetovnimi akterji, kot so ZDA, Kanada in Avstralija; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da se Evropska unija že sooča s strukturnim pomanjkanjem delavcev v nekaterih sektorjih, ki se bo zaradi neugodnih demografskih gibanj še povečevalo. Ob tem pa Evropska unija trenutno izgublja tekmo za najbolj nadarjene posameznike s svetovnimi akterji, kot so ZDA, Kanada in Avstralija;

| 5. | ugotavlja, da ukrepi za pridobivanje delavcev iz tretjih držav ne morejo in ne smejo nadomestiti obsežno zasnovanih in dolgoročno načrtovanih vlaganj v izobraževanje in poklicno usposabljanje prebivalcev EU. Glede na to, da se številne države, zlasti vzhodnoevropske, soočajo s pojavom bega možganov (izseljevanja usposobljenih), zaradi česar državi/regiji grozita zmanjšanje števila prebivalstva in odseljevanje intelektualcev, bi morale biti takšne naložbe v večji meri usmerjene v strateško pomembne in deficitarne poklice in bi morale biti namenjene razvijanju posebnih ukrepov za podpiranje ljudi, ki se želijo izobraževati na teh področjih; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da ukrepi za pridobivanje delavcev iz tretjih držav ne morejo in ne smejo nadomestiti obsežno zasnovanih in dolgoročno načrtovanih vlaganj v izobraževanje in poklicno usposabljanje prebivalcev EU. Glede na to, da se številne države, zlasti vzhodnoevropske, soočajo s pojavom bega možganov (izseljevanja usposobljenih), zaradi česar državi/regiji grozita zmanjšanje števila prebivalstva in odseljevanje intelektualcev, bi morale biti takšne naložbe v večji meri usmerjene v strateško pomembne in deficitarne poklice in bi morale biti namenjene razvijanju posebnih ukrepov za podpiranje ljudi, ki se želijo izobraževati na teh področjih;

| 6. | pozdravlja obširno posvetovanje, ki je spremljalo oblikovanje sedanje različice direktive, vendar izraža zaskrbljenost, da je bilo na regionalni ravni preveč omejeno in je premalo vključevalo lokalne in regionalne institucije, ki najbolje poznajo potrebe lokalnih in regionalnih trgov dela; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja obširno posvetovanje, ki je spremljalo oblikovanje sedanje različice direktive, vendar izraža zaskrbljenost, da je bilo na regionalni ravni preveč omejeno in je premalo vključevalo lokalne in regionalne institucije, ki najbolje poznajo potrebe lokalnih in regionalnih trgov dela;

| 7. | opozarja tudi, da imajo lokalne in regionalne oblasti zelo pomembno vlogo pri zagotavljanju javnih storitev za migrante, tako pri njihovem dostopu do trga dela kot tudi na drugih področjih vključevanja (izobraževanje, stanovanjske storitve, sistem zdravstvenega varstva itd.); |
| --- | --- |

7.

opozarja tudi, da imajo lokalne in regionalne oblasti zelo pomembno vlogo pri zagotavljanju javnih storitev za migrante, tako pri njihovem dostopu do trga dela kot tudi na drugih področjih vključevanja (izobraževanje, stanovanjske storitve, sistem zdravstvenega varstva itd.);

| 8. | poudarja, da imajo institucije na regionalni ravni glavno vlogo pri ugotavljanju potreb na trgu dela, pa tudi pri opredelitvi razmer, ki zahtevajo uvedbo zaščitnih ukrepov (preskus trga dela). Poleg tega bi lahko te institucije vzpostavile ugodno okolje za predlagane rešitve in ustvarile kritično maso, potrebno za povečanje prepoznavnosti postopka modre karte; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da imajo institucije na regionalni ravni glavno vlogo pri ugotavljanju potreb na trgu dela, pa tudi pri opredelitvi razmer, ki zahtevajo uvedbo zaščitnih ukrepov (preskus trga dela). Poleg tega bi lahko te institucije vzpostavile ugodno okolje za predlagane rešitve in ustvarile kritično maso, potrebno za povečanje prepoznavnosti postopka modre karte;

Ocena dosedanjih rešitev

| 9. | ugotavlja, da rešitve iz leta 2009 niso prinesle pričakovanih rezultatov. Med vzroki za to je bila dopustitev možnosti za soobstoj vzporednih nacionalnih sistemov in sistemov, uvedenih z direktivo; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da rešitve iz leta 2009 niso prinesle pričakovanih rezultatov. Med vzroki za to je bila dopustitev možnosti za soobstoj vzporednih nacionalnih sistemov in sistemov, uvedenih z direktivo;

| 10. | na podlagi dosedanjih izkušenj pri izvajanju postopka modre karte opaža, da se Evropska komisija zavzema za migracijsko politiko in sektorske rešitve na evropski ravni, države članice pa vedno podpirajo in spodbujajo nacionalne rešitve; |
| --- | --- |

10.

na podlagi dosedanjih izkušenj pri izvajanju postopka modre karte opaža, da se Evropska komisija zavzema za migracijsko politiko in sektorske rešitve na evropski ravni, države članice pa vedno podpirajo in spodbujajo nacionalne rešitve;

| 11. | ugotavlja, da ureditve iz leta 2009 niso odgovorile na številne potrebe in pričakovanja tako migrantov kot delodajalcev, pač pa so, ravno nasprotno, nadaljevale razdrobljen sistem v EU, katerega ponudba pravic za visokokvalificirane delavce in njihove družine je na splošno nezadostna, stroški za prosilce, delodajalce in nacionalne uprave so visoki, sistem sam pa je zunaj EU slabo prepoznaven in je torej ostal na splošno neprivlačen; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da ureditve iz leta 2009 niso odgovorile na številne potrebe in pričakovanja tako migrantov kot delodajalcev, pač pa so, ravno nasprotno, nadaljevale razdrobljen sistem v EU, katerega ponudba pravic za visokokvalificirane delavce in njihove družine je na splošno nezadostna, stroški za prosilce, delodajalce in nacionalne uprave so visoki, sistem sam pa je zunaj EU slabo prepoznaven in je torej ostal na splošno neprivlačen;

Predlagane rešitve – možna tveganja in pomanjkljivosti

| 12. | pozdravlja predlog za znižanje praga dohodkov, uvedbo instrumentov za spodbujanje notranje mobilnosti, lažji dostop do pravice do dolgoročnega prebivanja in vključevanje priseljencev, ki že prebivajo v EU; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja predlog za znižanje praga dohodkov, uvedbo instrumentov za spodbujanje notranje mobilnosti, lažji dostop do pravice do dolgoročnega prebivanja in vključevanje priseljencev, ki že prebivajo v EU;

| 13. | zaradi vse ostrejše konkurence na področju pridobivanja najbolj nadarjenih posameznikov je morda potreben premislek o tem, da bi v evropski migracijski sistem vključili elemente sistema na podlagi ponudbe (supply-driven system/point based system (PBS)) ali elemente mešanega sistema po vzoru držav, ki so uspešnejše pri privabljanju visoko usposobljenih delavcev (Avstralija, Kanada); |
| --- | --- |

13.

zaradi vse ostrejše konkurence na področju pridobivanja najbolj nadarjenih posameznikov je morda potreben premislek o tem, da bi v evropski migracijski sistem vključili elemente sistema na podlagi ponudbe (supply-driven system/point based system (PBS)) ali elemente mešanega sistema po vzoru držav, ki so uspešnejše pri privabljanju visoko usposobljenih delavcev (Avstralija, Kanada);

| 14. | poudarja, da visoko usposobljene osebe pri odločanju upoštevajo predvsem naslednje vidike: možnost razvoja poklicne poti, dostop do tehnične opreme, jezik komunikacije in delo v skladu s kvalifikacijami. Poleg tega je zaskrbljen, da se v predlaganih rešitvah ta vprašanja še vedno premalo upoštevajo; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da visoko usposobljene osebe pri odločanju upoštevajo predvsem naslednje vidike: možnost razvoja poklicne poti, dostop do tehnične opreme, jezik komunikacije in delo v skladu s kvalifikacijami. Poleg tega je zaskrbljen, da se v predlaganih rešitvah ta vprašanja še vedno premalo upoštevajo;

| 15. | pozdravlja odločitev, da se modra karta lahko izda ne le za delavce, ki prihajajo v EU, ampak tudi za delavce, ki že prebivajo na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja odločitev, da se modra karta lahko izda ne le za delavce, ki prihajajo v EU, ampak tudi za delavce, ki že prebivajo na njenem ozemlju;

| 16. | hkrati je po njegovem mnenju potrebno pojasnilo, zakaj bi bila ta možnost na voljo samo beguncem s priznanim statusom. V predlagani direktivi je ta možnost izrecno izključena za sezonske in napotene delavce ter osebe v postopku za pridobitev statusa begunca. Odbor regij sicer razume politične razloge za to odločitev, vendar ugotavlja, da bi z omogočanjem dostopa do zaposlitve v skladu s kvalifikacijami tudi drugim skupinam oseb, ki prebivajo na ozemlju EU, migranti in ustrezni delodajalci dobili stabilnejše obete, s čimer bi se izboljšalo izkoriščanje človeškega kapitala; |
| --- | --- |

16.

hkrati je po njegovem mnenju potrebno pojasnilo, zakaj bi bila ta možnost na voljo samo beguncem s priznanim statusom. V predlagani direktivi je ta možnost izrecno izključena za sezonske in napotene delavce ter osebe v postopku za pridobitev statusa begunca. Odbor regij sicer razume politične razloge za to odločitev, vendar ugotavlja, da bi z omogočanjem dostopa do zaposlitve v skladu s kvalifikacijami tudi drugim skupinam oseb, ki prebivajo na ozemlju EU, migranti in ustrezni delodajalci dobili stabilnejše obete, s čimer bi se izboljšalo izkoriščanje človeškega kapitala;

| 17. | ugotavlja, da ukrepi na področju zaposlovanja državljanov tretjih držav pri poklicih, ki zahtevajo visoko usposobljenost, ne bi smeli biti osredotočeni le na zaposlovanje priseljencev, temveč tudi na ustvarjanje razmer, v katerih bi se povečala možnost, da bi ostali v EU in se uspešno vključili v družbo; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da ukrepi na področju zaposlovanja državljanov tretjih držav pri poklicih, ki zahtevajo visoko usposobljenost, ne bi smeli biti osredotočeni le na zaposlovanje priseljencev, temveč tudi na ustvarjanje razmer, v katerih bi se povečala možnost, da bi ostali v EU in se uspešno vključili v družbo;

| 18. | ugotavlja, da je treba vprašanje zaposlovanja visoko usposobljenih oseb obravnavati kot celosten in zapleten proces, ki ustreza logiki migracijskega procesa: od zaposlitve, prek sprejema in priznavanja kompetenc, pa vse do uspešne vključitve in navsezadnje prostega gibanja na trgu dela EU; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je treba vprašanje zaposlovanja visoko usposobljenih oseb obravnavati kot celosten in zapleten proces, ki ustreza logiki migracijskega procesa: od zaposlitve, prek sprejema in priznavanja kompetenc, pa vse do uspešne vključitve in navsezadnje prostega gibanja na trgu dela EU;

| 19. | v zvezi s predlaganimi rešitvami meni, da je treba razviti enoten, splošno sprejet način zbiranja podatkov o potrebah po visoko usposobljenih delavcih v različnih poklicih in na različnih trgih dela. Za vzpostavitev mehanizmov za učinkovitejše zapolnjevanje vrzeli na trgih držav članic, kot se je izvajalo do zdaj, bi bilo treba še naprej razvijati pobude, kot so portal EURES, EuroPass in ukrepi, ki jih trenutno predvideva novi program znanj in spretnosti, s pomočjo katerih bi se lahko delodajalci, ki iščejo iskalce zaposlitve, povezali s potencialnimi delavci z ustreznimi kvalifikacijami. Ob tem poudarja potencialno bistveno vlogo evropskih regij pri pridobivanju teh podatkov; |
| --- | --- |

19.

v zvezi s predlaganimi rešitvami meni, da je treba razviti enoten, splošno sprejet način zbiranja podatkov o potrebah po visoko usposobljenih delavcih v različnih poklicih in na različnih trgih dela. Za vzpostavitev mehanizmov za učinkovitejše zapolnjevanje vrzeli na trgih držav članic, kot se je izvajalo do zdaj, bi bilo treba še naprej razvijati pobude, kot so portal EURES, EuroPass in ukrepi, ki jih trenutno predvideva novi program znanj in spretnosti, s pomočjo katerih bi se lahko delodajalci, ki iščejo iskalce zaposlitve, povezali s potencialnimi delavci z ustreznimi kvalifikacijami. Ob tem poudarja potencialno bistveno vlogo evropskih regij pri pridobivanju teh podatkov;

| 20. | izraža zaskrbljenost, da predlagane rešitve premalo upoštevajo mlade diplomante, katerih dohodki morda ne bodo dovolj visoki, da bi izpolnili merila, določena v direktivi; |
| --- | --- |

20.

izraža zaskrbljenost, da predlagane rešitve premalo upoštevajo mlade diplomante, katerih dohodki morda ne bodo dovolj visoki, da bi izpolnili merila, določena v direktivi;

| 21. | poudarja, da je vprašanje priznavanja kvalifikacij in praktičnih vidikov tega postopka še pomembnejše za osebe, ki se prvič pojavljajo kot potencialni upravičenci sistema, torej za osebe s priznanim statusom begunca in upravičence do subsidiarne zaščite. Pričakujemo lahko, da bo dokumentiranje kvalifikacij teh ljudi izredno težko in zapleteno; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je vprašanje priznavanja kvalifikacij in praktičnih vidikov tega postopka še pomembnejše za osebe, ki se prvič pojavljajo kot potencialni upravičenci sistema, torej za osebe s priznanim statusom begunca in upravičence do subsidiarne zaščite. Pričakujemo lahko, da bo dokumentiranje kvalifikacij teh ljudi izredno težko in zapleteno;

| 22. | poudarja, da je treba nameniti več pozornosti etičnim vprašanjem, povezanim z zaposlovanjem visoko usposobljenih delavcev iz tretjih držav, in si prizadevati za oblikovanje učinkovitih načinov za preprečevanje bega možganov iz manj razvitih držav, ki imajo že tako nizko raven človeškega kapitala; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba nameniti več pozornosti etičnim vprašanjem, povezanim z zaposlovanjem visoko usposobljenih delavcev iz tretjih držav, in si prizadevati za oblikovanje učinkovitih načinov za preprečevanje bega možganov iz manj razvitih držav, ki imajo že tako nizko raven človeškega kapitala;

| 23. | poziva k izvedbi poglobljene in zanesljive analize odhajanja visoko usposobljenih delavcev iz tretjih držav in morebitnih posledic bega možganov. Ugotovitve te analize bi bilo treba izkoristiti za razvoj skupnih ukrepov EU in držav izvora migrantov, s katerimi bi preprečili negativne učinke migracij in, kadar je to mogoče, oblikovali rešitve, ki bi koristile vsem udeležencem (migracija, ki je koristna za države izvora, namembne države in migrante); |
| --- | --- |

23.

poziva k izvedbi poglobljene in zanesljive analize odhajanja visoko usposobljenih delavcev iz tretjih držav in morebitnih posledic bega možganov. Ugotovitve te analize bi bilo treba izkoristiti za razvoj skupnih ukrepov EU in držav izvora migrantov, s katerimi bi preprečili negativne učinke migracij in, kadar je to mogoče, oblikovali rešitve, ki bi koristile vsem udeležencem (migracija, ki je koristna za države izvora, namembne države in migrante);

| 24. | ugotavlja, da je vsak postopek migracije zapleten in večplasten pojav, v katerem imajo pomembno vlogo tako namembne države kot države izvora migrantov. V zvezi z zgoraj omenjenimi etičnimi vprašanji poziva h krepitvi dialoga in k tesnejšemu sodelovanju med institucijami EU ter držav izvora migrantov in tranzitnih držav, tudi na lokalni in regionalni ravni. Na podlagi instrumentov mednarodnega javnega prava bi bilo treba pri tem sodelovanju uporabiti že obstoječe organe in platforme, kot so ARLEM, CORLEAP, projektna skupina za Ukrajino, skupni posvetovalni odbori in delovne skupine, pri podpori mehanizmov za krožne migracije pa bi bile koristne izkušnje Evropske fundacije za usposabljanje; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da je vsak postopek migracije zapleten in večplasten pojav, v katerem imajo pomembno vlogo tako namembne države kot države izvora migrantov. V zvezi z zgoraj omenjenimi etičnimi vprašanji poziva h krepitvi dialoga in k tesnejšemu sodelovanju med institucijami EU ter držav izvora migrantov in tranzitnih držav, tudi na lokalni in regionalni ravni. Na podlagi instrumentov mednarodnega javnega prava bi bilo treba pri tem sodelovanju uporabiti že obstoječe organe in platforme, kot so ARLEM, CORLEAP, projektna skupina za Ukrajino, skupni posvetovalni odbori in delovne skupine, pri podpori mehanizmov za krožne migracije pa bi bile koristne izkušnje Evropske fundacije za usposabljanje;

| 25. | meni, da je predlog v skladu z načelom subsidiarnosti, saj države članice same ne morejo zadovoljivo doseči cilja, kot je tekmovanje v boju za visoko usposobljene delavce na mednarodni ravni, lahko pa bi to zaradi obsega lažje dosegli na ravni EU. Predlagani ukrepi ne presegajo tistega, kar je potrebno za izboljšanje zmožnosti EU, da pritegne in obdrži visoko usposobljene državljane tretjih držav, ter za spodbujanje njihove mobilnosti in kroženja med delovnimi mesti v različnih državah članicah, poleg tega pa so dovolj prožni, da lahko države članice sistem prilagodijo svojim nacionalnim razmeram. Predlog je torej v skladu z načelom sorazmernosti; |
| --- | --- |

25.

meni, da je predlog v skladu z načelom subsidiarnosti, saj države članice same ne morejo zadovoljivo doseči cilja, kot je tekmovanje v boju za visoko usposobljene delavce na mednarodni ravni, lahko pa bi to zaradi obsega lažje dosegli na ravni EU. Predlagani ukrepi ne presegajo tistega, kar je potrebno za izboljšanje zmožnosti EU, da pritegne in obdrži visoko usposobljene državljane tretjih držav, ter za spodbujanje njihove mobilnosti in kroženja med delovnimi mesti v različnih državah članicah, poleg tega pa so dovolj prožni, da lahko države članice sistem prilagodijo svojim nacionalnim razmeram. Predlog je torej v skladu z načelom sorazmernosti;

Vloga regij

| 26. | želi poudariti, da se socialno-ekonomske posledice migracij, kot je njen vpliv na delovanje trgov dela, socialno ali kulturno raven, najbolj odražajo na lokalni in regionalni ravni. Medtem ko se lahko na skupni ravni abstraktno obravnava tudi konkurenčnost Evrope, je bistveno zagotavljanje konkurenčnosti in visoke ravni inovativnosti na ravni evropskih mest in regij na podlagi dela, ki ga vsakodnevno opravljajo neprofitne ustanove in organizacije tretjega sektorja; |
| --- | --- |

26.

želi poudariti, da se socialno-ekonomske posledice migracij, kot je njen vpliv na delovanje trgov dela, socialno ali kulturno raven, najbolj odražajo na lokalni in regionalni ravni. Medtem ko se lahko na skupni ravni abstraktno obravnava tudi konkurenčnost Evrope, je bistveno zagotavljanje konkurenčnosti in visoke ravni inovativnosti na ravni evropskih mest in regij na podlagi dela, ki ga vsakodnevno opravljajo neprofitne ustanove in organizacije tretjega sektorja;

| 27. | ugotavlja, da so se z vključitvijo regionalnega vidika v razpravo o predlaganih rešitvah pokazala različna protislovja. Med drugim se je izkazalo, da se visoko usposobljeni priseljenci najbolj zanimajo za najrazvitejše regije, čeprav bi bila njihova prisotnost morda najbolj zaželena v regijah, ki jim ne morejo ponuditi tako privlačnih pogojev dela in bivanja; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da so se z vključitvijo regionalnega vidika v razpravo o predlaganih rešitvah pokazala različna protislovja. Med drugim se je izkazalo, da se visoko usposobljeni priseljenci najbolj zanimajo za najrazvitejše regije, čeprav bi bila njihova prisotnost morda najbolj zaželena v regijah, ki jim ne morejo ponuditi tako privlačnih pogojev dela in bivanja;

| 28. | pozdravlja ohranitev zaščitnih ukrepov, ki jih je mogoče uvesti v primeru poslabšanja razmer na trgu dela v posamezni državi; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja ohranitev zaščitnih ukrepov, ki jih je mogoče uvesti v primeru poslabšanja razmer na trgu dela v posamezni državi;

| 29. | želi poudariti, da je na lokalni in regionalni ravni zlasti pomembno vprašanje, ki je v predlogu Komisije premalo obravnavano: kako povečati učinkovitost ukrepov za vključevanje in izkoristiti dobro prakso, ki že obstaja na tem področju; |
| --- | --- |

29.

želi poudariti, da je na lokalni in regionalni ravni zlasti pomembno vprašanje, ki je v predlogu Komisije premalo obravnavano: kako povečati učinkovitost ukrepov za vključevanje in izkoristiti dobro prakso, ki že obstaja na tem področju;

| 30. | predlaga, da se prouči vloga partnerjev na lokalni in regionalni ravni na različnih ravneh, med drugim v zvezi z oblikovanjem poskusnih pospešenih sistemov, pri katerem bi sodelovale regije, države in zasebni sektor, učinkovito izmenjavo dobre prakse, zlasti na področju priznavanja kvalifikacij, zmanjšanja strukturnih razhajanj in uspešnega vključevanja, ter v zvezi z izvajanjem rešitev za čim boljšo uskladitev formalnih kvalifikacij s potrebami na lokalnih in regionalnih trgih dela; |
| --- | --- |

30.

predlaga, da se prouči vloga partnerjev na lokalni in regionalni ravni na različnih ravneh, med drugim v zvezi z oblikovanjem poskusnih pospešenih sistemov, pri katerem bi sodelovale regije, države in zasebni sektor, učinkovito izmenjavo dobre prakse, zlasti na področju priznavanja kvalifikacij, zmanjšanja strukturnih razhajanj in uspešnega vključevanja, ter v zvezi z izvajanjem rešitev za čim boljšo uskladitev formalnih kvalifikacij s potrebami na lokalnih in regionalnih trgih dela;

| 31. | poudarja, da je treba na področju komuniciranja vzpostaviti bolj neposredne odnose s podjetji in jih vključiti v pripravo pobud za zaposlovanje. |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba na področju komuniciranja vzpostaviti bolj neposredne odnose s podjetji in jih vključiti v pripravo pobud za zaposlovanje.

V Bruslju, 8. decembra 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---