# Euroopan unionin L 61/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 61 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta22. helmikuu 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 61

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta22. helmikuu 2021

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2021/270, annettu 25 päivänä tammikuuta 2021, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen tekemisestä unionin puolesta | 1 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/271, annettu 17 päivänä helmikuuta 2021, Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan jatkamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 998) | 3 |
| | * | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen päätös (EU) 2021/272, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, sellaisen väliaikaisen vaatimuksen jatkamisesta, jolla luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on nettomääräisiä lyhyitä positioita, vaaditaan alentamaan sellaisten yritysten liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevia ilmoituskynnysarvoja, joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yli sen kynnysarvon, joka edellyttää ilmoitusta toimivaltaisille viranomaisille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti | 7 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Kauppakomitean päätös N:o 1/2020, annettu 19 päivänä marraskuuta 2020, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian, Ecuadorin ja Perun välisen kauppasopimuksen liitteessä XIII olevan lisäyksen 1 muuttamisesta [2021/273] | 27 |
| | * | EU–Sveitsi-sekakomitean päätös N:o 1/2021, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, pöytäkirjan N:o 2 taulukoiden III ja IV muuttamisesta [2021/274] | 29 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2021/270, annettu 25 päivänä tammikuuta 2021, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen tekemisestä unionin puolesta

1

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/271, annettu 17 päivänä helmikuuta 2021, Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan jatkamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 998)

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 998)

3

*

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen päätös (EU) 2021/272, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, sellaisen väliaikaisen vaatimuksen jatkamisesta, jolla luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on nettomääräisiä lyhyitä positioita, vaaditaan alentamaan sellaisten yritysten liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevia ilmoituskynnysarvoja, joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yli sen kynnysarvon, joka edellyttää ilmoitusta toimivaltaisille viranomaisille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti

7

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Kauppakomitean päätös N:o 1/2020, annettu 19 päivänä marraskuuta 2020, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian, Ecuadorin ja Perun välisen kauppasopimuksen liitteessä XIII olevan lisäyksen 1 muuttamisesta [2021/273]

27

*

EU–Sveitsi-sekakomitean päätös N:o 1/2021, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, pöytäkirjan N:o 2 taulukoiden III ja IV muuttamisesta [2021/274]

29

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 22.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2021/270,

annettu 25 päivänä tammikuuta 2021,

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen tekemisestä unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan ja 207 ja 209 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan, 218 artiklan 7 kohdan ja 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välinen kokonaisvaltainen ja tehostettu kumppanuussopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin päätöksen (EU) 2018/104 (2) mukaisesti 24 päivänä marraskuuta 2017 sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välinen kokonaisvaltainen ja tehostettu kumppanuussopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin päätöksen (EU) 2018/104 (2) mukaisesti 24 päivänä marraskuuta 2017 sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin.

| (2) | Sopimus muodostaa merkittävän askeleen kohti unionin aiempaa laajempaa poliittista ja taloudellista osallistumista Etelä-Kaukasiassa. Sopimus lisää poliittista vuoropuhelua ja parantaa yhteistyötä monilla eri aloilla ja muodostaa näin ollen perustan aiempaa tehokkaammalle kahdenväliselle toiminnalle Armenian tasavallan kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Sopimus muodostaa merkittävän askeleen kohti unionin aiempaa laajempaa poliittista ja taloudellista osallistumista Etelä-Kaukasiassa. Sopimus lisää poliittista vuoropuhelua ja parantaa yhteistyötä monilla eri aloilla ja muodostaa näin ollen perustan aiempaa tehokkaammalle kahdenväliselle toiminnalle Armenian tasavallan kanssa.

| (3) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välinen kokonaisvaltainen ja tehostettu kumppanuussopimus unionin puolesta (3).

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja tallettaa unionin puolesta sopimuksen 385 artiklan 1 kohdassa määrätyn hyväksymisasiakirjan (4).

3 artikla

1.   Sopimuksen 240 artiklan soveltamiseksi komissio hyväksyy unionin puolesta sopimuksen muutokset, jotka johtuvat maantieteellisten merkintöjen alakomitean päätöksistä. Jos asianomaiset osapuolet eivät maantieteellistä merkintää koskevien vastaväitteiden esittämisen jälkeen pääse keskenään sopimukseen, komissio vahvistaa asiaa koskevan kannan asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (5) 57 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

2.   Sopimuksen 270 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen soveltamiseksi komissio valtuutetaan hyväksymään unionin kanta sopimuksen liitteeseen XI tehtäviin muutoksiin.

Sopimuksen 270 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen soveltamiseksi komissio valtuutetaan esittämään vastaväitteitä Armenian tasavallan ehdottamaa liitteen XI muuttamista tai oikaisua vastaan.

4 artikla

1.   Sopimuksen V osaston 9 luvun 3 alajakson (Maantieteelliset merkinnät) mukaisesti suojattua nimeä saavat käyttää kaikki sitä vastaavan eritelmän mukaisia maataloustuotteita, elintarvikkeita, viinejä, maustettuja viinejä tai väkeviä alkoholijuomia kaupan pitävät toimijat.

2.   Jäsenvaltiot ja unionin toimielimet toteuttavat sopimuksen 301 artiklan mukaisesti sopimuksen 297–300 artiklassa määrätyn suojan riippumatta siitä, onko jokin asianomainen osapuoli pyytänyt sitä.

5 artikla

Sopimusta ei saa tulkita siten, että sillä myönnettäisiin oikeuksia tai asetettaisiin velvoitteita, joihin voidaan suoraan vedota unionin tai jäsenvaltioiden tuomioistuimissa.

6 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 2021.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Hyväksyntä annettu 4. heinäkuuta 2018 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2018/104, annettu 20 päivänä marraskuuta 2017, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 23, 26.1.2018, s. 1).

2

(3)  Sopimus on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 23, 26.1.2018, s. 4, yhdessä sen allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.

3

(4)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1151/2012, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1).

5

---

PÄÄTÖKSET

| 22.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2021/271,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2021,

Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan jatkamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 998)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan vakausmekanismin rahoitustuki päättyi 20 päivänä elokuuta 2018, minkä jälkeen Kreikkaan sovellettiin tiukennettua valvontaa komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1192 (2) mukaisesti kuuden kuukauden ajan 21 päivästä elokuuta 2018. Tiukennettua valvontaa on tämän jälkeen jatkettu neljä kertaa (3) kuudeksi kuukaudeksi kerrallaan, viimeksi 21 päivästä elokuuta 2020. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan vakausmekanismin rahoitustuki päättyi 20 päivänä elokuuta 2018, minkä jälkeen Kreikkaan sovellettiin tiukennettua valvontaa komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1192 (2) mukaisesti kuuden kuukauden ajan 21 päivästä elokuuta 2018. Tiukennettua valvontaa on tämän jälkeen jatkettu neljä kertaa (3) kuudeksi kuukaudeksi kerrallaan, viimeksi 21 päivästä elokuuta 2020.

| (2) | Kreikka on saanut vuodesta 2010 lähtien huomattavan määrän rahoitustukea, minkä johdosta Kreikan velat euroalueen jäsenvaltioille, Euroopan rahoitusvakausvälineelle ja Euroopan vakausmekanismille ovat yhteensä 243 700 miljoonaa euroa. Kreikka sai eurooppalaisilta kumppaneiltaan rahoitustukea edullisin ehdoin, minkä lisäksi velan saattamiseksi kestävämmälle pohjalle toteutettiin useita toimenpiteitä vuonna 2012 ja Euroopan vakausmekanismin avulla jälleen vuonna 2017. Euroryhmä pääsi 22 päivänä kesäkuuta 2018 poliittiseen yhteisymmärrykseen lisätoimenpiteiden toteuttamisesta velkakestävyyden varmistamiseksi. Joistakin näistä toimenpiteistä voidaan sopia euroryhmässä kahdesti vuodessa, jos Kreikka tiukennetun valvonnan puitteissa annettujen raporttien perusteella noudattaa ohjelman jälkeisiä poliittisia sitoumuksia. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluu sellaisten määrien siirto, jotka vastaavat tuloja, joita euroalueen kansalliset keskuspankit saavat nettorahoitusvaroja koskevan sopimuksen ja arvopaperimarkkinaohjelman puitteissa hallussaan pitämistä Kreikan joukkovelkakirjoista Politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden ensimmäisten neljän erän maksaminen käynnistettiin sen jälkeen, kun niistä oli päästy euroryhmässä sopimukseen huhtikuussa 2019, joulukuussa 2019, kesäkuussa 2020 ja marraskuussa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Kreikka on saanut vuodesta 2010 lähtien huomattavan määrän rahoitustukea, minkä johdosta Kreikan velat euroalueen jäsenvaltioille, Euroopan rahoitusvakausvälineelle ja Euroopan vakausmekanismille ovat yhteensä 243 700 miljoonaa euroa. Kreikka sai eurooppalaisilta kumppaneiltaan rahoitustukea edullisin ehdoin, minkä lisäksi velan saattamiseksi kestävämmälle pohjalle toteutettiin useita toimenpiteitä vuonna 2012 ja Euroopan vakausmekanismin avulla jälleen vuonna 2017. Euroryhmä pääsi 22 päivänä kesäkuuta 2018 poliittiseen yhteisymmärrykseen lisätoimenpiteiden toteuttamisesta velkakestävyyden varmistamiseksi. Joistakin näistä toimenpiteistä voidaan sopia euroryhmässä kahdesti vuodessa, jos Kreikka tiukennetun valvonnan puitteissa annettujen raporttien perusteella noudattaa ohjelman jälkeisiä poliittisia sitoumuksia. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluu sellaisten määrien siirto, jotka vastaavat tuloja, joita euroalueen kansalliset keskuspankit saavat nettorahoitusvaroja koskevan sopimuksen ja arvopaperimarkkinaohjelman puitteissa hallussaan pitämistä Kreikan joukkovelkakirjoista Politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden ensimmäisten neljän erän maksaminen käynnistettiin sen jälkeen, kun niistä oli päästy euroryhmässä sopimukseen huhtikuussa 2019, joulukuussa 2019, kesäkuussa 2020 ja marraskuussa 2020.

| (3) | Kreikka on euroryhmässä sitoutunut jatkamaan kaikkia Euroopan vakausmekanismin vakaustukiohjelman, jäljempänä ’ohjelma’, mukaisesti hyväksyttyjä keskeisiä uudistuksia, saattamaan ne päätökseen ja turvaamaan ohjelmassa ja sitä edeltävissä ohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet. Kreikka on myös sitoutunut toteuttamaan erityistoimia seuraavilla aloilla: finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, sosiaalipalvelut, rahoitusvakaus, työ- ja tuotemarkkinat, yksityistäminen ja julkishallinnon uudistus. Näillä erityistoimilla, jotka esitetään euroryhmän 22 päivänä kesäkuuta 2018 antaman lausunnon liitteenä, voidaan osaltaan puuttua Kreikan makrotalouden liiallisiin epätasapainoihin sekä talousvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin. |
| --- | --- |

(3)

Kreikka on euroryhmässä sitoutunut jatkamaan kaikkia Euroopan vakausmekanismin vakaustukiohjelman, jäljempänä ’ohjelma’, mukaisesti hyväksyttyjä keskeisiä uudistuksia, saattamaan ne päätökseen ja turvaamaan ohjelmassa ja sitä edeltävissä ohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet. Kreikka on myös sitoutunut toteuttamaan erityistoimia seuraavilla aloilla: finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, sosiaalipalvelut, rahoitusvakaus, työ- ja tuotemarkkinat, yksityistäminen ja julkishallinnon uudistus. Näillä erityistoimilla, jotka esitetään euroryhmän 22 päivänä kesäkuuta 2018 antaman lausunnon liitteenä, voidaan osaltaan puuttua Kreikan makrotalouden liiallisiin epätasapainoihin sekä talousvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin.

| (4) | Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2020 Kreikkaa koskevan vuoden 2020 maaraportin (4). Komissio päätteli, että Kreikan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja (5). Vaikka edistystä on havaittavissa useilla aloilla, jäljellä on edelleen merkittäviä heikkouksia ja vanhaa painolastia, jotka liittyvät suureen julkiseen velkaan, järjestämättömien lainojen suureen määrään pankkien taseissa ja ulkoiseen sektoriin tilanteessa, jossa kasvupotentiaali on edelleen alhainen ja työttömyysaste korkea. Nämä havainnot vahvistettiin myös covid-19-kriisin olosuhteissa laaditussa varoitusmekanismia koskevassa kertomuksessa, jonka komissio hyväksyi 18 päivänä marraskuuta 2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (6) perusteella. Kertomuksessa todettiin myös, että Kreikka kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu vuonna 2021. Varoitusmekanismia koskeva kertomus osoittaa, että vaikka julkinen velka supistui vuonna 2019, sen odotetaan vuonna 2020 olevan yli 200 prosenttia suhteessa BKT:hen Kreikan talouden supistumisen ja pandemian vaikutusten lieventämiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi. Kreikan rahoitussektoriin kohdistuu edelleen haasteita, jotka johtuvat alhaisesta kannattavuudesta, keskimääräistä pienemmistä vakavaraisuussuhteista ja järjestämättömien lainojen suuresta määrästä. Ulkomainen nettovarallisuusasema on edelleen erittäin negatiivinen, joskin siihen sisältyy suuri ulkomainen julkinen velka erittäin edullisin ehdoin. Ulkomaisen nettovarallisuusaseman ennustetaan heikkenevän entisestään matkailutulojen vähenemisen vuoksi. Työttömyysaste on edelleen erittäin korkea, ja kriisi on tilapäisesti keskeyttänyt työttömyyden hitaan alenemisen. |
| --- | --- |

(4)

Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2020 Kreikkaa koskevan vuoden 2020 maaraportin (4). Komissio päätteli, että Kreikan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja (5). Vaikka edistystä on havaittavissa useilla aloilla, jäljellä on edelleen merkittäviä heikkouksia ja vanhaa painolastia, jotka liittyvät suureen julkiseen velkaan, järjestämättömien lainojen suureen määrään pankkien taseissa ja ulkoiseen sektoriin tilanteessa, jossa kasvupotentiaali on edelleen alhainen ja työttömyysaste korkea. Nämä havainnot vahvistettiin myös covid-19-kriisin olosuhteissa laaditussa varoitusmekanismia koskevassa kertomuksessa, jonka komissio hyväksyi 18 päivänä marraskuuta 2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (6) perusteella. Kertomuksessa todettiin myös, että Kreikka kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu vuonna 2021. Varoitusmekanismia koskeva kertomus osoittaa, että vaikka julkinen velka supistui vuonna 2019, sen odotetaan vuonna 2020 olevan yli 200 prosenttia suhteessa BKT:hen Kreikan talouden supistumisen ja pandemian vaikutusten lieventämiseksi toteutettujen toimenpiteiden vuoksi. Kreikan rahoitussektoriin kohdistuu edelleen haasteita, jotka johtuvat alhaisesta kannattavuudesta, keskimääräistä pienemmistä vakavaraisuussuhteista ja järjestämättömien lainojen suuresta määrästä. Ulkomainen nettovarallisuusasema on edelleen erittäin negatiivinen, joskin siihen sisältyy suuri ulkomainen julkinen velka erittäin edullisin ehdoin. Ulkomaisen nettovarallisuusaseman ennustetaan heikkenevän entisestään matkailutulojen vähenemisen vuoksi. Työttömyysaste on edelleen erittäin korkea, ja kriisi on tilapäisesti keskeyttänyt työttömyyden hitaan alenemisen.

| (5) | Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen EU ja sen jäsenvaltiot ovat toteuttaneet ennennäkemättömiä toimenpiteitä ihmisten ja elinkeinojen suojaamiseksi. Kreikka on pandemian seurauksena ja osana unionin koordinoitua lähestymistapaa jatkanut toimenpiteiden toteuttamista terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi. Se on myös laajentanut finanssipoliittisia ja maksuvalmiustoimenpiteitä voidakseen tarjota apua niille ihmisille ja yrityksille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. EU on tukenut kansallisia toimia terveyskriisin lieventämiseksi ja talouskriisin vaikutusten pehmentämiseksi. EU on lisännyt määrärahoja viruksen torjuntaan, ottanut käyttöön vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen, käyttänyt valtiontukisääntöjen salliman joustavuuden ja luonut uuden SURE-tukivälineen (eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline), jolla autetaan ihmisiä säilyttämään työnsä. Euroopan keskuspankin, Euroopan vakausmekanismin ja Euroopan investointipankin toteuttamien toimenpiteiden lisäksi EU myöntää Next Generation EU -elpymisvälineestä 750 miljardia euroa, jotka käytetään pääasiassa elpymis- ja palautumistukivälineen kautta. Siitä annetaan merkittävää tukea jäsenvaltioiden talouksia vahvistavien uudistusten ja investointien toteuttamiseen. Se tarjoaa Kreikan taloudelle mahdollisuuden toipua nykyisestä kriisistä ja vastata haasteisiin, joita sillä on yhä. Lisäksi yli 1 000 miljardia euroa EU:n rahoitusta kohdennetaan vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa uusiin ja vahvistettuihin painopisteisiin EU:n eri politiikanaloilla, mukaan lukien vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos. |
| --- | --- |

(5)

Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen EU ja sen jäsenvaltiot ovat toteuttaneet ennennäkemättömiä toimenpiteitä ihmisten ja elinkeinojen suojaamiseksi. Kreikka on pandemian seurauksena ja osana unionin koordinoitua lähestymistapaa jatkanut toimenpiteiden toteuttamista terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi. Se on myös laajentanut finanssipoliittisia ja maksuvalmiustoimenpiteitä voidakseen tarjota apua niille ihmisille ja yrityksille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. EU on tukenut kansallisia toimia terveyskriisin lieventämiseksi ja talouskriisin vaikutusten pehmentämiseksi. EU on lisännyt määrärahoja viruksen torjuntaan, ottanut käyttöön vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen, käyttänyt valtiontukisääntöjen salliman joustavuuden ja luonut uuden SURE-tukivälineen (eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline), jolla autetaan ihmisiä säilyttämään työnsä. Euroopan keskuspankin, Euroopan vakausmekanismin ja Euroopan investointipankin toteuttamien toimenpiteiden lisäksi EU myöntää Next Generation EU -elpymisvälineestä 750 miljardia euroa, jotka käytetään pääasiassa elpymis- ja palautumistukivälineen kautta. Siitä annetaan merkittävää tukea jäsenvaltioiden talouksia vahvistavien uudistusten ja investointien toteuttamiseen. Se tarjoaa Kreikan taloudelle mahdollisuuden toipua nykyisestä kriisistä ja vastata haasteisiin, joita sillä on yhä. Lisäksi yli 1 000 miljardia euroa EU:n rahoitusta kohdennetaan vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa uusiin ja vahvistettuihin painopisteisiin EU:n eri politiikanaloilla, mukaan lukien vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos.

| (6) | Komissio julkaisi kahdeksannen raporttinsa Kreikkaan sovellettavasta tiukennetusta valvonnasta 18 päivänä marraskuuta 2020. (7) Siinä todetaan, että huolimatta pandemian aiheuttamista vaikeista olosuhteista, Kreikka on toteuttanut tarvittavat toimet vaadittujen erityisten uudistussitoumustensa täyttämiseksi. Raportissa todetaan, että viranomaiset ovat viime kuukausina onnistuneet aloittamaan uudistussitoumuksiin liittyvän työn uudelleen, vaikka se oli vuoden 2020 alkupuoliskolla pysähdyksissä ennennäkemättömien tapahtumien vuoksi. Raportin mukaan viranomaiset ovat myös onnistuneet edistämään useita perustavanlaatuisia uudistuksia. Euroopan unionin toimielimet olivat tyytyväisiä kaikilla osa-alueilla havaittuun tiiviiseen ja rakentavaan sitoutumiseen ja kannustivat viranomaisia jatkamaan ja tarvittaessa tehostamaan toimia, jotta äskettäin hyväksytyn primaarilainsäädännön täytäntöönpano voidaan saattaa nopeasti päätökseen. Tämä koskee erityisesti rahoitussektorin uudistuksia, joihin liittyen on lähiaikoina tarkoitus viimeistellä ja hyväksyä suuri määrä sekundaarilainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio julkaisi kahdeksannen raporttinsa Kreikkaan sovellettavasta tiukennetusta valvonnasta 18 päivänä marraskuuta 2020. (7) Siinä todetaan, että huolimatta pandemian aiheuttamista vaikeista olosuhteista, Kreikka on toteuttanut tarvittavat toimet vaadittujen erityisten uudistussitoumustensa täyttämiseksi. Raportissa todetaan, että viranomaiset ovat viime kuukausina onnistuneet aloittamaan uudistussitoumuksiin liittyvän työn uudelleen, vaikka se oli vuoden 2020 alkupuoliskolla pysähdyksissä ennennäkemättömien tapahtumien vuoksi. Raportin mukaan viranomaiset ovat myös onnistuneet edistämään useita perustavanlaatuisia uudistuksia. Euroopan unionin toimielimet olivat tyytyväisiä kaikilla osa-alueilla havaittuun tiiviiseen ja rakentavaan sitoutumiseen ja kannustivat viranomaisia jatkamaan ja tarvittaessa tehostamaan toimia, jotta äskettäin hyväksytyn primaarilainsäädännön täytäntöönpano voidaan saattaa nopeasti päätökseen. Tämä koskee erityisesti rahoitussektorin uudistuksia, joihin liittyen on lähiaikoina tarkoitus viimeistellä ja hyväksyä suuri määrä sekundaarilainsäädäntöä.

| (7) | Neuvosto tarkasteli vuoden 2020 kansallista uudistusohjelmaa sekä vuoden 2020 vakausohjelmaa komission vuonna 2020 toteuttaman perusteellisen tarkastelun ja komission arvion huomioon ottaen. Neuvosto otti huomioon tarpeen puuttua pandemiaan ja helpottaa talouden elpymistä ensimmäisenä välttämättömänä askeleena epätasapainojen korjaamiseksi. Se suositti (8), että Kreikka toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi muun muassa parantamalla terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä, toteuttamalla työajan lyhentämisjärjestelyjä ja varmistamalla tuloksellisen aktivointituen kriisin työllisyys- ja sosiaalivaikutusten lieventämiseksi, ottamalla käyttöön toimenpiteitä likviditeetin tarjoamiseksi ja edistämällä julkisia ja yksityisiä investointeja useilla ensisijaisilla investointialoilla, kuten vihreässä siirtymässä ja digitaalisessa muutoksessa. Lisäksi neuvosto kehotti viranomaisia jatkamaan ja täydentämään ohjelman jälkeisten sitoumusten mukaisia uudistuksia talouden kestävän elpymisen käynnistämiseksi, kun covid-19-pandemian vuoksi asetetut rajoitukset asteittain poistuvat. |
| --- | --- |

(7)

Neuvosto tarkasteli vuoden 2020 kansallista uudistusohjelmaa sekä vuoden 2020 vakausohjelmaa komission vuonna 2020 toteuttaman perusteellisen tarkastelun ja komission arvion huomioon ottaen. Neuvosto otti huomioon tarpeen puuttua pandemiaan ja helpottaa talouden elpymistä ensimmäisenä välttämättömänä askeleena epätasapainojen korjaamiseksi. Se suositti (8), että Kreikka toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi muun muassa parantamalla terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä, toteuttamalla työajan lyhentämisjärjestelyjä ja varmistamalla tuloksellisen aktivointituen kriisin työllisyys- ja sosiaalivaikutusten lieventämiseksi, ottamalla käyttöön toimenpiteitä likviditeetin tarjoamiseksi ja edistämällä julkisia ja yksityisiä investointeja useilla ensisijaisilla investointialoilla, kuten vihreässä siirtymässä ja digitaalisessa muutoksessa. Lisäksi neuvosto kehotti viranomaisia jatkamaan ja täydentämään ohjelman jälkeisten sitoumusten mukaisia uudistuksia talouden kestävän elpymisen käynnistämiseksi, kun covid-19-pandemian vuoksi asetetut rajoitukset asteittain poistuvat.

| (8) | Kreikan pankkisektorista on tullut vakaampi ja häiriönsietokykyisempi Euroopan vakausmekanismin ohjelman päättymisen jälkeen, mutta jäljellä on edelleen vanhoja riskejä ja merkittäviä taustalla olevia haavoittuvuuksia, joita koronavirusepidemian kielteinen vaikutus vahvistaa. Pankit hyödyntävät elvyttävää rahapolitiikkaa, ja niillä on riittävästi likviditeettiä, mutta järjestämättömien lainojen määrä oli syyskuussa 2020 edelleen suuri, 58,7 miljardia euroa eli 35,8 prosenttia asiakkaille myönnettyjen lainojen bruttomäärästä (9). Järjestämättömien lainojen määrän asteittainen väheneminen maaliskuun 2016 huippulukemasta, joka oli 107,2 miljardia euroa, jatkui vuoden 2020 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana, vaikkakin hitaammin. Lainoista suuren osan takaisinmaksua lykätään. Tähän liittyy kuitenkin merkittävä riski siitä, että lykkäämisen päätyttyä luottotappiovarauksien tarve kasvaa ja omaisuuserien laatu heikkenee. Keskeistä pankkien järjestämättömien lainojen käsittelyä koskevassa strategiassa on edetä lainojen arvopaperistamisessa Hercules-järjestelmän mukaisesti. Arvopaperistamiset on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2021 alkupuoliskolla. Kreikan pankkien pääomatilanne on lakisääteisten vaatimusten mukainen, mutta valvontavaatimukset ja pääomatarpeet kasvavat, jotta järjestämättömien lainojen purkamisprosessi voidaan rahoittaa keskipitkällä aikavälillä. Pankkien kannattavuus on heikko, ja on odotettavissa, että siihen kohdistuu lisäpaineita pandemian kielteisten taloudellisten vaikutusten seurauksena. Kreikan pankit ovatkin erityisen alttiita sille, että varainhankintakustannukset kasvavat ja omaisuuserien laatu uudestaan heikkenee pandemian johdosta. Viranomaiset ovat onnistuneesti toteuttaneet tai laajentaneet tukitoimenpiteitä, joilla tuetaan kriisistä kärsivien yritysten rahoituksen saantia ja täydennetään liikepankkien ja luotonhallinnoijien aloitteita. Covid-19-pandemian aiheuttamien viivästysten jälkeen viranomaiset edistävät myös keskeisiä rahoitusalan uudistuksia, joilla pyritään parantamaan olemassa olevia välineitä järjestämättömien lainojen selvittämiseksi. Näillä uudistuksilla, ja erityisesti äskettäin hyväksytyllä hajanaisen maksukyvyttömyysjärjestelmän uudistamisella, voidaan lieventää kriisin keskipitkän aikavälin vaikutusta yksityisen sektorin velkaantumiseen. Uudistusten vaikutus riippuu niiden täytäntöönpanon oikea-aikaisuudesta ja tuloksellisuudesta. |
| --- | --- |

(8)

Kreikan pankkisektorista on tullut vakaampi ja häiriönsietokykyisempi Euroopan vakausmekanismin ohjelman päättymisen jälkeen, mutta jäljellä on edelleen vanhoja riskejä ja merkittäviä taustalla olevia haavoittuvuuksia, joita koronavirusepidemian kielteinen vaikutus vahvistaa. Pankit hyödyntävät elvyttävää rahapolitiikkaa, ja niillä on riittävästi likviditeettiä, mutta järjestämättömien lainojen määrä oli syyskuussa 2020 edelleen suuri, 58,7 miljardia euroa eli 35,8 prosenttia asiakkaille myönnettyjen lainojen bruttomäärästä (9). Järjestämättömien lainojen määrän asteittainen väheneminen maaliskuun 2016 huippulukemasta, joka oli 107,2 miljardia euroa, jatkui vuoden 2020 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana, vaikkakin hitaammin. Lainoista suuren osan takaisinmaksua lykätään. Tähän liittyy kuitenkin merkittävä riski siitä, että lykkäämisen päätyttyä luottotappiovarauksien tarve kasvaa ja omaisuuserien laatu heikkenee. Keskeistä pankkien järjestämättömien lainojen käsittelyä koskevassa strategiassa on edetä lainojen arvopaperistamisessa Hercules-järjestelmän mukaisesti. Arvopaperistamiset on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2021 alkupuoliskolla. Kreikan pankkien pääomatilanne on lakisääteisten vaatimusten mukainen, mutta valvontavaatimukset ja pääomatarpeet kasvavat, jotta järjestämättömien lainojen purkamisprosessi voidaan rahoittaa keskipitkällä aikavälillä. Pankkien kannattavuus on heikko, ja on odotettavissa, että siihen kohdistuu lisäpaineita pandemian kielteisten taloudellisten vaikutusten seurauksena. Kreikan pankit ovatkin erityisen alttiita sille, että varainhankintakustannukset kasvavat ja omaisuuserien laatu uudestaan heikkenee pandemian johdosta. Viranomaiset ovat onnistuneesti toteuttaneet tai laajentaneet tukitoimenpiteitä, joilla tuetaan kriisistä kärsivien yritysten rahoituksen saantia ja täydennetään liikepankkien ja luotonhallinnoijien aloitteita. Covid-19-pandemian aiheuttamien viivästysten jälkeen viranomaiset edistävät myös keskeisiä rahoitusalan uudistuksia, joilla pyritään parantamaan olemassa olevia välineitä järjestämättömien lainojen selvittämiseksi. Näillä uudistuksilla, ja erityisesti äskettäin hyväksytyllä hajanaisen maksukyvyttömyysjärjestelmän uudistamisella, voidaan lieventää kriisin keskipitkän aikavälin vaikutusta yksityisen sektorin velkaantumiseen. Uudistusten vaikutus riippuu niiden täytäntöönpanon oikea-aikaisuudesta ja tuloksellisuudesta.

| (9) | Siitä huolimatta, että Kreikka on edistynyt viime vuosina esimerkiksi yrityksen rekisteröintiajan lyhentämisessä ja vähemmistösijoittajien suojan vahvistamisessa, Kreikalla on edelleen vastassaan suuria liiketoimintaympäristöön ja oikeuslaitokseen liittyviä haasteita, mistä on osoituksena heikko suoriutuminen useilla osa-alueilla (esim. sopimusten noudattaminen, omaisuuden rekisteröinti ja maksukyvyttömyysmenettelyt). Viranomaiset jatkavat pyrkimyksiään parantaa talouden toimintaedellytyksiä ja kilpailukykyä covid-19-pandemian aiheuttamista vaikeuksista huolimatta. Tasainen edistyminen oikeuslaitoksen uudistusten täytäntöönpanossa, sovittelun tukeminen mukaan luettuna, ja viimeaikaiset toimet tuotemarkkinoiden uudistamiseksi ja markkinavalvonnan parantamiseksi voivat edistää Kreikan elpymisnäkymiä. Liiketoimintaympäristön parantamiseksi tarvitaan kuitenkin lisätoimia. Viranomaiset edistyvät myös keskeisissä uudistuksissa, joilla parannetaan Kreikan digitaalista suorituskykyä, joka on silti edelleen EU:n alhaisimpia. Kreikka on myös sitoutunut toteuttamaan merkittävän julkisten hankintojen uudistuksen vuoden 2021 alkuun mennessä. Samaan aikaan se jatkaa täydentävien toimien toteuttamista yritysten ja kansalaisten hallinnollisen taakan keventämiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Siitä huolimatta, että Kreikka on edistynyt viime vuosina esimerkiksi yrityksen rekisteröintiajan lyhentämisessä ja vähemmistösijoittajien suojan vahvistamisessa, Kreikalla on edelleen vastassaan suuria liiketoimintaympäristöön ja oikeuslaitokseen liittyviä haasteita, mistä on osoituksena heikko suoriutuminen useilla osa-alueilla (esim. sopimusten noudattaminen, omaisuuden rekisteröinti ja maksukyvyttömyysmenettelyt). Viranomaiset jatkavat pyrkimyksiään parantaa talouden toimintaedellytyksiä ja kilpailukykyä covid-19-pandemian aiheuttamista vaikeuksista huolimatta. Tasainen edistyminen oikeuslaitoksen uudistusten täytäntöönpanossa, sovittelun tukeminen mukaan luettuna, ja viimeaikaiset toimet tuotemarkkinoiden uudistamiseksi ja markkinavalvonnan parantamiseksi voivat edistää Kreikan elpymisnäkymiä. Liiketoimintaympäristön parantamiseksi tarvitaan kuitenkin lisätoimia. Viranomaiset edistyvät myös keskeisissä uudistuksissa, joilla parannetaan Kreikan digitaalista suorituskykyä, joka on silti edelleen EU:n alhaisimpia. Kreikka on myös sitoutunut toteuttamaan merkittävän julkisten hankintojen uudistuksen vuoden 2021 alkuun mennessä. Samaan aikaan se jatkaa täydentävien toimien toteuttamista yritysten ja kansalaisten hallinnollisen taakan keventämiseksi.

| (10) | Kreikka ei saanut vuoden 2010 jälkeen lainaa rahoitusmarkkinoilta. Heinäkuusta 2017 alkaen se alkoi kuitenkin päästä takaisin rahoitusmarkkinoille laskemalla liikkeeseen valtion joukkovelkakirjoja. Kreikan valtion joukkovelkakirjojen tuotto alkoi hitaasti laskea sen jälkeen, kun EVM-ohjelma saatiin onnistuneesti päätökseen vuonna 2018. Vuonna 2019 valtion joukkovelkakirjojen tuotto laski merkittävästi. Pandemian puhjettua Kreikka on menestyksekkäästi laskenut liikkeeseen sekä valtion velkasitoumuksia että pitkäaikaisia joukkovelkakirjoja, mikä osoittaa, että markkinarahoitusta on jatkuvasti saatavilla. Nykyisten suotuisten rahoitusolojen tukena ovat Euroopan tasolla sovitut maksuvalmiustoimenpiteet, joihin kuuluu myös Euroopan keskuspankin perustama pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettava osto-ohjelma (Pandemic Emergency Purchase Programme, PEPP-ohjelma). Kahdeksannessa tiukennettua valvontaa koskevassa kertomuksessa esitetyn velkakestävyysanalyysin perusteella julkisen talouden bruttorahoitustarpeiden odotetaan keskipitkällä aikavälillä olevan noin 15 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(10)

Kreikka ei saanut vuoden 2010 jälkeen lainaa rahoitusmarkkinoilta. Heinäkuusta 2017 alkaen se alkoi kuitenkin päästä takaisin rahoitusmarkkinoille laskemalla liikkeeseen valtion joukkovelkakirjoja. Kreikan valtion joukkovelkakirjojen tuotto alkoi hitaasti laskea sen jälkeen, kun EVM-ohjelma saatiin onnistuneesti päätökseen vuonna 2018. Vuonna 2019 valtion joukkovelkakirjojen tuotto laski merkittävästi. Pandemian puhjettua Kreikka on menestyksekkäästi laskenut liikkeeseen sekä valtion velkasitoumuksia että pitkäaikaisia joukkovelkakirjoja, mikä osoittaa, että markkinarahoitusta on jatkuvasti saatavilla. Nykyisten suotuisten rahoitusolojen tukena ovat Euroopan tasolla sovitut maksuvalmiustoimenpiteet, joihin kuuluu myös Euroopan keskuspankin perustama pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettava osto-ohjelma (Pandemic Emergency Purchase Programme, PEPP-ohjelma). Kahdeksannessa tiukennettua valvontaa koskevassa kertomuksessa esitetyn velkakestävyysanalyysin perusteella julkisen talouden bruttorahoitustarpeiden odotetaan keskipitkällä aikavälillä olevan noin 15 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (11) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että edellytykset, joiden vuoksi asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 artiklan mukainen tiukennettu valvonta on perusteltua, ovat edelleen voimassa. Varsinkin Kreikan rahoitusvakauteen liittyy yhä riskejä, joilla voi toteutuessaan olla haitallisia heijastusvaikutuksia muihin euroalueen jäsenvaltioihin. Heijastusvaikutukset saattavat myös ilmetä välillisesti eli näkyä sijoittajien luottamuksen heikkenemisenä ja siten muille euroalueen pankeille ja jäsenvaltioille aiheutuvien jälleenrahoituskustannusten kasvuna. |
| --- | --- |

(11)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että edellytykset, joiden vuoksi asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 artiklan mukainen tiukennettu valvonta on perusteltua, ovat edelleen voimassa. Varsinkin Kreikan rahoitusvakauteen liittyy yhä riskejä, joilla voi toteutuessaan olla haitallisia heijastusvaikutuksia muihin euroalueen jäsenvaltioihin. Heijastusvaikutukset saattavat myös ilmetä välillisesti eli näkyä sijoittajien luottamuksen heikkenemisenä ja siten muille euroalueen pankeille ja jäsenvaltioille aiheutuvien jälleenrahoituskustannusten kasvuna.

| (12) | Näin ollen Kreikan on keskipitkällä aikavälillä jatkettava toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan vaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin, ja pantava täytäntöön rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouden elpymistä, ottaen huomioon useiden tekijöiden pitkäaikaiset vaikutukset. Tällaisia tekijöitä ovat muun muassa vakava ja pitkittynyt laskusuhdanne kriisin aikana, Kreikan suuri velkataakka, maan rahoitusalaan liittyvät haavoittuvuustekijät, rahoitusalan ja Kreikan julkisen talouden väliset edelleen suhteellisen vahvat kytkökset, jotka perustuvat muun muassa valtion omistuksiin, riski Kreikan rahoitusalalla tai julkisessa taloudessa esiintyvien vakavien jännitteiden leviämisestä euroalueen muihin jäsenvaltioihin sekä euroalueen muiden jäsenvaltioiden altistuminen Kreikan valtionvelkariskille. |
| --- | --- |

(12)

Näin ollen Kreikan on keskipitkällä aikavälillä jatkettava toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan vaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin, ja pantava täytäntöön rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouden elpymistä, ottaen huomioon useiden tekijöiden pitkäaikaiset vaikutukset. Tällaisia tekijöitä ovat muun muassa vakava ja pitkittynyt laskusuhdanne kriisin aikana, Kreikan suuri velkataakka, maan rahoitusalaan liittyvät haavoittuvuustekijät, rahoitusalan ja Kreikan julkisen talouden väliset edelleen suhteellisen vahvat kytkökset, jotka perustuvat muun muassa valtion omistuksiin, riski Kreikan rahoitusalalla tai julkisessa taloudessa esiintyvien vakavien jännitteiden leviämisestä euroalueen muihin jäsenvaltioihin sekä euroalueen muiden jäsenvaltioiden altistuminen Kreikan valtionvelkariskille.

| (13) | Jotta voidaan poistaa jäljellä olevat riskit ja valvoa tämän tavoitteen toteuttamiseksi annettujen sitoumusten noudattamista, vaikuttaa tarpeelliselta ja asianmukaiselta jatkaa Kreikkaan kohdistuvaa tiukennettua valvontaa asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 artiklan 1 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(13)

Jotta voidaan poistaa jäljellä olevat riskit ja valvoa tämän tavoitteen toteuttamiseksi annettujen sitoumusten noudattamista, vaikuttaa tarpeelliselta ja asianmukaiselta jatkaa Kreikkaan kohdistuvaa tiukennettua valvontaa asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 artiklan 1 kohdan nojalla.

| (14) | Kreikalle tarjottiin 14 päivänä tammikuuta 2021 lähetetyllä kirjeellä mahdollisuus esittää näkemyksensä komission arvioinnista. Kreikka yhtyi 27 päivänä tammikuuta 2021 antamassaan vastauksessa suurelta osin komission arvioon maan taloudellisista haasteista, jotka ovat perusteena tiukennetun valvonnan jatkamiselle. |
| --- | --- |

(14)

Kreikalle tarjottiin 14 päivänä tammikuuta 2021 lähetetyllä kirjeellä mahdollisuus esittää näkemyksensä komission arvioinnista. Kreikka yhtyi 27 päivänä tammikuuta 2021 antamassaan vastauksessa suurelta osin komission arvioon maan taloudellisista haasteista, jotka ovat perusteena tiukennetun valvonnan jatkamiselle.

| (15) | Kreikka saa teknistä tukea uudesta teknisen tuen välineestä, jolla jäsenvaltioita tuetaan erityisesti niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelussa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(15)

Kreikka saa teknistä tukea uudesta teknisen tuen välineestä, jolla jäsenvaltioita tuetaan erityisesti niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelussa ja täytäntöönpanossa.

| (16) | Komissio aikoo tehdä tiukennetun valvonnan toteuttamiseksi tiiviisti yhteistyötä Euroopan vakausmekanismin kanssa sen varhaisvaroitusjärjestelmän puitteissa, |
| --- | --- |

(16)

Komissio aikoo tehdä tiukennetun valvonnan toteuttamiseksi tiiviisti yhteistyötä Euroopan vakausmekanismin kanssa sen varhaisvaroitusjärjestelmän puitteissa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kreikkaa koskevaa tiukennettua valvontaa, joka on asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 artiklan 1 kohdan nojalla otettu käyttöön täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/1192, jatketaan vielä kuuden kuukauden ajan 21 päivästä helmikuuta 2021.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2021.

Komission puolesta

Paolo GENTILONI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1192, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2018, Kreikkaa koskevan tiukennetun valvonnan käyttöönotosta (EUVL L 211, 22.8.2018, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/338 (EUVL L 60, 28.2.2019, s. 17), komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1287 (EUVL L 202, 31.7.2019, s. 110), komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/280 (EUVL L 59, 28.2.2020, s. 9), ja komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/5086 (EUVL L 248, 31.7.2020, s. 20).

3

(4)  SWD (2020) 507 final.

4

(5)  COM(2020) 150 final.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

6

(7)  Euroopan komissio: Enhanced Surveillance Report – Greece, May 2020, Institutional Paper 127, toukokuu 2020.

7

(8)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Kreikan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kreikan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 46).

8

(9)  Lähde: Kreikan keskuspankki, mitattuna yksittäisten pankkien tasolla.

9

---

| 22.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/7

---

EUROOPAN ARVOPAPERIMARKKINAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS (EU) 2021/272,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2020,

sellaisen väliaikaisen vaatimuksen jatkamisesta, jolla luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on nettomääräisiä lyhyitä positioita, vaaditaan alentamaan sellaisten yritysten liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevia ilmoituskynnysarvoja, joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yli sen kynnysarvon, joka edellyttää ilmoitusta toimivaltaisille viranomaisille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti

EUROOPAN ARVOPAPERIMARKKINAVIRANOMAISEN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen liitteen IX,

ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (1), ja erityisesti sen 9 artiklan 5 kohdan, 43 artiklan 1 kohdan ja 44 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon lyhyeksimyynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä 14 päivänä maaliskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen EU N:o 236/2012 (2) ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon lyhyeksimyynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 täydentämisestä määritelmien, nettomääräisten lyhyiden positioiden laskennan, katettujen valtionlainan luottoriskinvaihtosopimusten, ilmoituskynnysarvojen, rajoitusten keskeyttämiseen sovellettavien likviditeettiä koskevien kynnysarvojen, rahoitusvälineiden arvon merkittävän alenemisen sekä epäsuotuisien tapahtumien osalta 5 päivänä heinäkuuta 2012 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 918/2012 (3), ja erityisesti sen 24 artiklan,

ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2020 annetun Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) päätöksen (EU) 2020/525 (4) vaatia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on nettomääräisiä lyhyitä positioita, alentamaan tilapäisesti sellaisten yritysten liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevia ilmoituskynnysarvoja, joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yli sen kynnysarvon, joka edellyttää ilmoitusta toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti,

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) päätöksen (EU) 2020/1123 (5) sellaisen väliaikaisen vaatimuksen jatkamisesta, jolla luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on nettomääräisiä lyhyitä positioita, vaaditaan alentamaan tilapäisesti sellaisten yritysten liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevia ilmoituskynnysarvoja, joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yli sen kynnysarvon, joka edellyttää ilmoitusta toimivaltaisille viranomaisille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ja 16. syyskuuta 2020 annetun päätöksen (EU) 2020/1689 (6) sellaisen väliaikaisen vaatimuksen jatkamisesta, jolla luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on nettomääräisiä lyhyitä positioita, vaaditaan alentamaan tilapäisesti sellaisten yritysten liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevia ilmoituskynnysarvoja, joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yli sen kynnysarvon, joka edellyttää ilmoitusta toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   JOHDANTO

JOHDANTO

| (1) | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) vaati päätöksellä (EU) 2020/525 luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on sellaisen yrityksen liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita, jonka osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, ilmoittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista tällaisista positioista, jos positio saavuttaa tai ylittää 0,1 prosenttia tai laskee alle 0,1 prosenttiin liikkeeseen lasketusta osakepääomasta, asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) vaati päätöksellä (EU) 2020/525 luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on sellaisen yrityksen liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita, jonka osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, ilmoittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista tällaisista positioista, jos positio saavuttaa tai ylittää 0,1 prosenttia tai laskee alle 0,1 prosenttiin liikkeeseen lasketusta osakepääomasta, asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Toimenpiteellä, josta ESMA on tehnyt päätöksen (EU) 2020/525, haluttiin varmistaa, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA pystyvät valvomaan nettomääräisiä lyhyitä positioita, joita markkinatoimijat ovat ottaneet säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otetuista osakkeista, finanssimarkkinoiden viimeaikaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteellä, josta ESMA on tehnyt päätöksen (EU) 2020/525, haluttiin varmistaa, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA pystyvät valvomaan nettomääräisiä lyhyitä positioita, joita markkinatoimijat ovat ottaneet säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otetuista osakkeista, finanssimarkkinoiden viimeaikaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa.

| (3) | ESMA jatkoi tätä väliaikaista vaatimusta päätöksellä (EU) 2020/1123 ja päätöksellä 2020/1689, sillä finanssimarkkinoiden moitteeton toiminta ja eheys sekä rahoitusvakaus olivat edelleen epävarmoja ja uhattuna ja tällä oli koko EU:n laajuisia vaikutuksia huolimatta siitä, että EU:n finanssimarkkinat olivat osittain toipuneet pandemian puhkeamisen jälkeisistä tappioista. |
| --- | --- |

(3)

ESMA jatkoi tätä väliaikaista vaatimusta päätöksellä (EU) 2020/1123 ja päätöksellä 2020/1689, sillä finanssimarkkinoiden moitteeton toiminta ja eheys sekä rahoitusvakaus olivat edelleen epävarmoja ja uhattuna ja tällä oli koko EU:n laajuisia vaikutuksia huolimatta siitä, että EU:n finanssimarkkinat olivat osittain toipuneet pandemian puhkeamisen jälkeisistä tappioista.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 10 kohdan mukaisesti ESMAn on tarkasteltava uudelleen tätä toimenpidettä sopivin väliajoin ja vähintään kolmen kuukauden välein. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 10 kohdan mukaisesti ESMAn on tarkasteltava uudelleen tätä toimenpidettä sopivin väliajoin ja vähintään kolmen kuukauden välein.

| (5) | ESMA toteutti uudelleentarkastelun perustuen suorituskykyindikaattoreihin, kuten hintoihin, volatiliteettiin ja luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroindekseihin, sekä nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämiseen. Analyysissä huomioitiin erityisesti 0,1–0,2 prosentin positiot. Tehdyn analyysin perusteella ESMA on päättänyt jatkaa toimenpidettä edelleen kolmella kuukaudella. |
| --- | --- |

(5)

ESMA toteutti uudelleentarkastelun perustuen suorituskykyindikaattoreihin, kuten hintoihin, volatiliteettiin ja luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroindekseihin, sekä nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämiseen. Analyysissä huomioitiin erityisesti 0,1–0,2 prosentin positiot. Tehdyn analyysin perusteella ESMA on päättänyt jatkaa toimenpidettä edelleen kolmella kuukaudella.

2.   TOIMENPITEEN KYKY POISTAA MERKITYKSELLISIÄ UHKIA, JOIDEN VAIKUTUKSET ULOTTUVAT RAJOJEN YLI (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 2 KOHDAN a ALAKOHTA)

TOIMENPITEEN KYKY POISTAA MERKITYKSELLISIÄ UHKIA, JOIDEN VAIKUTUKSET ULOTTUVAT RAJOJEN YLI (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 2 KOHDAN a ALAKOHTA)

a)   Finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen kohdistuva uhka

Finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen kohdistuva uhka

| (6) | ESMA katsoo, että nykyisissä olosuhteissa, joihin vaikuttavat voimakkaasti covid-19-pandemian kehitys ja siihen liittyvä epävarmuus, EU:n finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen kohdistuvien riskien tunnistamisen tulisi perustua koko makrotaloudellisen toimintaympäristön analysointiin sekä finanssimarkkinoiden kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

ESMA katsoo, että nykyisissä olosuhteissa, joihin vaikuttavat voimakkaasti covid-19-pandemian kehitys ja siihen liittyvä epävarmuus, EU:n finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen kohdistuvien riskien tunnistamisen tulisi perustua koko makrotaloudellisen toimintaympäristön analysointiin sekä finanssimarkkinoiden kehitykseen.

| (7) | Makrotaloudellisen toimintaympäristön osalta covid-19-pandemia vaikuttaa edelleen haitallisesti reaalitalouteen. Tuleva elpyminen on epävarmaa huolimatta EU:n ja muiden alueiden viimeaikaisesta myönteisestä kehityksestä rokotteiden suhteen. Covid-19-tapausten määrän mahdollista lisääntymistä koskevat huolenaiheet, jotka ESMA esitti edellisessä päätöksessään, toteutuivat ja johtivat toiseen tartunta-aaltoon. Aiheeseen liittyvät tiedot uusista tapauksista, sairaalahoidosta, tehohoidon käyttöasteista ja kuolemantapauksista ovat verrattavissa maalis- ja huhtikuun aikaan tai ovat jopa sitä pahempia. |
| --- | --- |

(7)

Makrotaloudellisen toimintaympäristön osalta covid-19-pandemia vaikuttaa edelleen haitallisesti reaalitalouteen. Tuleva elpyminen on epävarmaa huolimatta EU:n ja muiden alueiden viimeaikaisesta myönteisestä kehityksestä rokotteiden suhteen. Covid-19-tapausten määrän mahdollista lisääntymistä koskevat huolenaiheet, jotka ESMA esitti edellisessä päätöksessään, toteutuivat ja johtivat toiseen tartunta-aaltoon. Aiheeseen liittyvät tiedot uusista tapauksista, sairaalahoidosta, tehohoidon käyttöasteista ja kuolemantapauksista ovat verrattavissa maalis- ja huhtikuun aikaan tai ovat jopa sitä pahempia.

| (8) | Tämän seurauksena koko EU:ssa ryhdyttiin moniin rajoitustoimiin paikallisista liikkumisrajoituksista ja ulkonaliikkumiskielloista kansallisiin sulkutoimiin saakka. Pandemian ensimmäisen tartunta-aallon suhteen on odotettavissa, että nämä toimet vaikuttavat kansallisiin talouksiin sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(8)

Tämän seurauksena koko EU:ssa ryhdyttiin moniin rajoitustoimiin paikallisista liikkumisrajoituksista ja ulkonaliikkumiskielloista kansallisiin sulkutoimiin saakka. Pandemian ensimmäisen tartunta-aallon suhteen on odotettavissa, että nämä toimet vaikuttavat kansallisiin talouksiin sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä.

| (9) | Tässä suhteessa Euroopan komission syksylle tekemä Euroopan talousennuste (7) osoittaa, että euroalueen reaalinen BKT laskee 7,8 prosenttia vuonna 2020 vaihdellen kuitenkin merkittävästi eri jäsenvaltioissa. Euroalueen ja EU:n BKT:n ei odoteta toipuvan ennen vuoden 2022 loppua (8). |
| --- | --- |

(9)

Tässä suhteessa Euroopan komission syksylle tekemä Euroopan talousennuste (7) osoittaa, että euroalueen reaalinen BKT laskee 7,8 prosenttia vuonna 2020 vaihdellen kuitenkin merkittävästi eri jäsenvaltioissa. Euroalueen ja EU:n BKT:n ei odoteta toipuvan ennen vuoden 2022 loppua (8).

7

8

| (10) | Lisäksi työttömyysasteen odotetaan kasvavan euroalueella vuonna 2020 8,3 prosenttiin (7,7 % EU:ssa) ja kasvavan edelleen vuonna 2021 (9). |
| --- | --- |

(10)

Lisäksi työttömyysasteen odotetaan kasvavan euroalueella vuonna 2020 8,3 prosenttiin (7,7 % EU:ssa) ja kasvavan edelleen vuonna 2021 (9).

9

| (11) | Finanssimarkkinoiden kehityksen suhteen rokotteita koskevasta kehityksestä ja niiden tehokkuudesta välitetyt myönteiset uutiset johtivat aivan äskettäin huomattavasti parempiin markkina-arvostuksiin ja muihin niihin liittyviin parametreihin: 6. päivästä marraskuuta, eli ensimmäistä myönteistä mahdollista rokotetta koskevaa ilmoitusta edeltävästä kaupankäyntipäivästä (10), 2. päivään joulukuuta 2020, STOXX EUROPE 800 pl. Sveitsi ja Eurostoxx 50 -indeksit nousivat 8,7 ja 9,9 prosenttia. Tätä suuntausta seurasivat kansalliset pääindeksit, jotka nousivat keskimäärin 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(11)

Finanssimarkkinoiden kehityksen suhteen rokotteita koskevasta kehityksestä ja niiden tehokkuudesta välitetyt myönteiset uutiset johtivat aivan äskettäin huomattavasti parempiin markkina-arvostuksiin ja muihin niihin liittyviin parametreihin: 6. päivästä marraskuuta, eli ensimmäistä myönteistä mahdollista rokotetta koskevaa ilmoitusta edeltävästä kaupankäyntipäivästä (10), 2. päivään joulukuuta 2020, STOXX EUROPE 800 pl. Sveitsi ja Eurostoxx 50 -indeksit nousivat 8,7 ja 9,9 prosenttia. Tätä suuntausta seurasivat kansalliset pääindeksit, jotka nousivat keskimäärin 10 prosenttia.

10

| (12) | Kun vertailukohtana käytetään Eurostoxx 50 -indeksin kehitystä, sen hintojen elpyminen (-8 % helmikuuhun verrattuna) on kuitenkin huomattavasti heikompaa verrattuna muihin indekseihin, kuten NIKKEI 225-indeksiin, (+14,1 % helmikuuhun verrattuna), S&P 500 -indeksiin (+8,6 % helmikuuhun verrattuna) tai CSI 300 -indeksiin (+22,3 % helmikuuhun verrattuna) [Kuva 1]. |
| --- | --- |

(12)

Kun vertailukohtana käytetään Eurostoxx 50 -indeksin kehitystä, sen hintojen elpyminen (-8 % helmikuuhun verrattuna) on kuitenkin huomattavasti heikompaa verrattuna muihin indekseihin, kuten NIKKEI 225-indeksiin, (+14,1 % helmikuuhun verrattuna), S&P 500 -indeksiin (+8,6 % helmikuuhun verrattuna) tai CSI 300 -indeksiin (+22,3 % helmikuuhun verrattuna) [Kuva 1].

| (13) | Tarkasteltaessa erityisesti pankkialaa STOXX Europe Total Market Banks -indeksi (eurooppalaiset pankit) oli 2. joulukuuta 2020 laskenut 22 prosenttia verrattuna tasoon 20. helmikuuta, mikä oli parannus syyskuussa kirjattuun 37 prosentin laskuun nähden [Kuva 1]. Analysoitaessa eräiden keskeisten eurooppalaisten luottolaitosten (Saksa, Espanja, Italia, Ranska) osakkeiden hintoja hinnanlasku vaihtelee 3,41 prosentista 42,62 prosenttiin. Vaikka on tapahtunut parannusta verrattuna helmi–syyskuussa kirjattuihin hinnanlaskuihin (10–59 %), nämä tiedot ovat osoituksena heikkoudesta pankkialalla. |
| --- | --- |

(13)

Tarkasteltaessa erityisesti pankkialaa STOXX Europe Total Market Banks -indeksi (eurooppalaiset pankit) oli 2. joulukuuta 2020 laskenut 22 prosenttia verrattuna tasoon 20. helmikuuta, mikä oli parannus syyskuussa kirjattuun 37 prosentin laskuun nähden [Kuva 1]. Analysoitaessa eräiden keskeisten eurooppalaisten luottolaitosten (Saksa, Espanja, Italia, Ranska) osakkeiden hintoja hinnanlasku vaihtelee 3,41 prosentista 42,62 prosenttiin. Vaikka on tapahtunut parannusta verrattuna helmi–syyskuussa kirjattuihin hinnanlaskuihin (10–59 %), nämä tiedot ovat osoituksena heikkoudesta pankkialalla.

| (14) | Lisäksi on edelleen olemassa riski varojen arvostamisen ja talouden perustekijöiden välisestä erkanemisesta, mikä herättää huolia markkinoiden elpymisen kestävyydestä (11). Kuten ESMAn riskitaulukossa 11. marraskuuta 2020 todettiin (12), se, missä määrin nämä riskit toteutuvat edelleen, riippuu ratkaisevasti kolmesta tekijästä: pandemian taloudellisista vaikutuksista, rahallisia ja verotuksellisia tukitoimia koskevista markkinaodotuksista sekä mahdollisista muista ulkoisista tapahtumista valmiiksi haavoittuvaisessa maailmanlaajuisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi on edelleen olemassa riski varojen arvostamisen ja talouden perustekijöiden välisestä erkanemisesta, mikä herättää huolia markkinoiden elpymisen kestävyydestä (11). Kuten ESMAn riskitaulukossa 11. marraskuuta 2020 todettiin (12), se, missä määrin nämä riskit toteutuvat edelleen, riippuu ratkaisevasti kolmesta tekijästä: pandemian taloudellisista vaikutuksista, rahallisia ja verotuksellisia tukitoimia koskevista markkinaodotuksista sekä mahdollisista muista ulkoisista tapahtumista valmiiksi haavoittuvaisessa maailmanlaajuisessa ympäristössä.

11

12

| (15) | Finanssimarkkinoilla on kuitenkin samaan aikaan muita myönteisiä merkkejä. Rokotteiden kehityksestä saatu luottamus heijastuu myös luottoriskinvaihtosopimusten (CDS) hintaeroihin, valtion joukkolainojen tuottojen ja volatiliteetin kehitykseen. |
| --- | --- |

(15)

Finanssimarkkinoilla on kuitenkin samaan aikaan muita myönteisiä merkkejä. Rokotteiden kehityksestä saatu luottamus heijastuu myös luottoriskinvaihtosopimusten (CDS) hintaeroihin, valtion joukkolainojen tuottojen ja volatiliteetin kehitykseen.

| (16) | Eurooppalaisen yrityssektorin CDS-hintaerot ovat edelleen viisi peruspistettä helmikuussa 2020 havaittujen tasojen yläpuolella (arvot ovat samanlaiset kuin ESMAn päätöksessä (EU) 2020/1689), kun taas European high yieldin, European financialsin ja huonomman etuoikeusaseman European financialsin CDS-hintaeroissa näkyy 39, 6 ja 25 peruspisteen lasku verrattuna arvoihin, joihin ESMAn päätös (EU) 2020/1689 [Kuva 1] perustuu. |
| --- | --- |

(16)

Eurooppalaisen yrityssektorin CDS-hintaerot ovat edelleen viisi peruspistettä helmikuussa 2020 havaittujen tasojen yläpuolella (arvot ovat samanlaiset kuin ESMAn päätöksessä (EU) 2020/1689), kun taas European high yieldin, European financialsin ja huonomman etuoikeusaseman European financialsin CDS-hintaeroissa näkyy 39, 6 ja 25 peruspisteen lasku verrattuna arvoihin, joihin ESMAn päätös (EU) 2020/1689 [Kuva 1] perustuu.

| (17) | Samoin valtion 10 vuoden joukkolainojen tuotto näyttää alentuneen: Saksassa, Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa valtion 10 vuoden joukkolainojen tuotossa näkyy laskua suhteessa helmikuun 20. päivän tasoihin, jotka olivat keskimäärin 14 peruspistettä [Kuva 1]. |
| --- | --- |

(17)

Samoin valtion 10 vuoden joukkolainojen tuotto näyttää alentuneen: Saksassa, Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa valtion 10 vuoden joukkolainojen tuotossa näkyy laskua suhteessa helmikuun 20. päivän tasoihin, jotka olivat keskimäärin 14 peruspistettä [Kuva 1].

| (18) | Implisiittinen volatiliteetti puolestaan vähenee jatkuvasti, mutta se on edelleen erittäin herkkä markkinauutisille. VSTOXX (13)-indeksillä mitattava volatiliteetti on edelleen korkea verrattuna helmikuuhun 2020 (+8 %), ja VIX (14) on samoin edelleen +5 prosenttia 2. joulukuuta 2020 verrattuna helmikuuhun 2020 [Kuva 1]. |
| --- | --- |

(18)

Implisiittinen volatiliteetti puolestaan vähenee jatkuvasti, mutta se on edelleen erittäin herkkä markkinauutisille. VSTOXX (13)-indeksillä mitattava volatiliteetti on edelleen korkea verrattuna helmikuuhun 2020 (+8 %), ja VIX (14) on samoin edelleen +5 prosenttia 2. joulukuuta 2020 verrattuna helmikuuhun 2020 [Kuva 1].

13

14

| (19) | Sellaisten osakkeiden prosenttiosuus, joiden nettomääräinen lyhyt positio on 0,1–0,2 prosenttia, ei ole merkittävästi laskenut maaliskuusta 2020 lähtien. Se on edelleen keskimäärin 12 prosenttia nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärää korkeampi, mikä vastaa syyskuun tilannetta (15) (jolloin se oli 13 % kyseistä kokonaismäärää korkeampi) [Kuva 6]. |
| --- | --- |

(19)

Sellaisten osakkeiden prosenttiosuus, joiden nettomääräinen lyhyt positio on 0,1–0,2 prosenttia, ei ole merkittävästi laskenut maaliskuusta 2020 lähtien. Se on edelleen keskimäärin 12 prosenttia nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärää korkeampi, mikä vastaa syyskuun tilannetta (15) (jolloin se oli 13 % kyseistä kokonaismäärää korkeampi) [Kuva 6].

15

| (20) | Kuten aiemmissa ESMAn päätöksissä on jo ilmoitettu, alempi ilmoituskynnys on osoittanut, että joissakin maissa 0,1 ja 0,2 prosentin väliin jäävät nettomääräiset lyhyet positiot edustavat merkittävää prosenttiosuutta ilmoitettujen nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärästä. Yhteenvetona todettakoon, että 0,1–0,2 prosentin nettomääräiset lyhyet positiot, jotka oli ilmoitettava väliaikaisesti madalletun ilmoituskynnyksen vuoksi, muodostavat edelleen merkittävän osuuden kokonaismäärästä ja niillä on suuri informatiivinen arvo sääntelyviranomaisille nykyisissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(20)

Kuten aiemmissa ESMAn päätöksissä on jo ilmoitettu, alempi ilmoituskynnys on osoittanut, että joissakin maissa 0,1 ja 0,2 prosentin väliin jäävät nettomääräiset lyhyet positiot edustavat merkittävää prosenttiosuutta ilmoitettujen nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärästä. Yhteenvetona todettakoon, että 0,1–0,2 prosentin nettomääräiset lyhyet positiot, jotka oli ilmoitettava väliaikaisesti madalletun ilmoituskynnyksen vuoksi, muodostavat edelleen merkittävän osuuden kokonaismäärästä ja niillä on suuri informatiivinen arvo sääntelyviranomaisille nykyisissä olosuhteissa.

| (21) | Keskeisten alojen viimeaikaisista hinnannousuista huolimatta ympäristö on edelleen hauras: covid-19-pandemian kehitystä ja sen makrotaloudelliseen kokonaistilanteeseen kohdistuvia vaikutuksia koskeva monenlainen epävarmuus jatkuu. |
| --- | --- |

(21)

Keskeisten alojen viimeaikaisista hinnannousuista huolimatta ympäristö on edelleen hauras: covid-19-pandemian kehitystä ja sen makrotaloudelliseen kokonaistilanteeseen kohdistuvia vaikutuksia koskeva monenlainen epävarmuus jatkuu.

| (22) | ESMA toteaa, että riski varojen arvostamisen ja talouden perustekijöiden välisestä erkanemisesta saattaa syntyä sekä silloin, kun osakkeiden hinnat nousevat ilman perusteena olevia selkeitä näkymiä talouskasvusta, että siinä tapauksessa, että markkinat ylireagoivat uutisiin, mikä johtaa perusteettomiin syöksykierteisiin. |
| --- | --- |

(22)

ESMA toteaa, että riski varojen arvostamisen ja talouden perustekijöiden välisestä erkanemisesta saattaa syntyä sekä silloin, kun osakkeiden hinnat nousevat ilman perusteena olevia selkeitä näkymiä talouskasvusta, että siinä tapauksessa, että markkinat ylireagoivat uutisiin, mikä johtaa perusteettomiin syöksykierteisiin.

| (23) | Äskettäisestä kehityksestä huolimatta covid-19-kriisin pitkäaikaiset talousvaikutukset ja sen yleiset vaikutukset kehittyvät yhä. Euroopan komission syksyn talousennusteessa käsitellään kahta vaihtoehtoista skenaariota (16) (”noususuuntaista skenaariota” ja ”laskusuuntaista skenaariota”), joiden motiivina on poikkeuksellinen epävarmuus pandemian kehityksestä sekä toimenpiteet, joihin on ryhdytty sen leviämisen ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

(23)

Äskettäisestä kehityksestä huolimatta covid-19-kriisin pitkäaikaiset talousvaikutukset ja sen yleiset vaikutukset kehittyvät yhä. Euroopan komission syksyn talousennusteessa käsitellään kahta vaihtoehtoista skenaariota (16) (”noususuuntaista skenaariota” ja ”laskusuuntaista skenaariota”), joiden motiivina on poikkeuksellinen epävarmuus pandemian kehityksestä sekä toimenpiteet, joihin on ryhdytty sen leviämisen ehkäisemiseksi.

16

| (24) | Kuten yllä on todettu, nettomääräiset lyhyet positiot eivät ole merkittävästi vähentyneet, ja implisiittinen volatiliteetti on osoittautunut herkäksi uusille tapahtumille, vaikka se onkin vähäisempää kuin päätöstä (EU) 2020/1689 varten tehdyssä analyysissa. |
| --- | --- |

(24)

Kuten yllä on todettu, nettomääräiset lyhyet positiot eivät ole merkittävästi vähentyneet, ja implisiittinen volatiliteetti on osoittautunut herkäksi uusille tapahtumille, vaikka se onkin vähäisempää kuin päätöstä (EU) 2020/1689 varten tehdyssä analyysissa.

| (25) | Tällainen hauras talous- ja markkinaympäristö lisää todennäköisyyttä sille, että lyhyeksimyynnin paineet saattavat aiheuttaa tai pahentaa mahdollista kielteistä kehitystä tulevina kuukausina, mikä puolestaan saattaa vaikuttaa kielteisesti markkinoiden luottamukseen tai hintojen määritysmekanismin eheyteen. ESMA katsoo, että edellä kuvattujen olosuhteiden yhdistelmä muodostaa vakavan uhan finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle. |
| --- | --- |

(25)

Tällainen hauras talous- ja markkinaympäristö lisää todennäköisyyttä sille, että lyhyeksimyynnin paineet saattavat aiheuttaa tai pahentaa mahdollista kielteistä kehitystä tulevina kuukausina, mikä puolestaan saattaa vaikuttaa kielteisesti markkinoiden luottamukseen tai hintojen määritysmekanismin eheyteen. ESMA katsoo, että edellä kuvattujen olosuhteiden yhdistelmä muodostaa vakavan uhan finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle.

b)   Koko rahoitusjärjestelmän tai sen osan vakauteen kohdistuva uhka unionissa

Koko rahoitusjärjestelmän tai sen osan vakauteen kohdistuva uhka unionissa

| (26) | Kuten Euroopan keskuspankki totesi rahoitusvakautta koskevassa katsauksessaan (17), rahoitusvakaus on edellytys sille, että finanssijärjestelmä – johon kuuluvat rahoituksen välittäjät, markkinat ja markkinainfrastruktuurit – pystyy selviytymään häiriöistä ja talouden epätasapainon purkautumisesta. |
| --- | --- |

(26)

Kuten Euroopan keskuspankki totesi rahoitusvakautta koskevassa katsauksessaan (17), rahoitusvakaus on edellytys sille, että finanssijärjestelmä – johon kuuluvat rahoituksen välittäjät, markkinat ja markkinainfrastruktuurit – pystyy selviytymään häiriöistä ja talouden epätasapainon purkautumisesta.

17

| (27) | Covid-19-pandemialla on edelleen vakavia vaikutuksia unionin reaalitalouteen. Kuten edellä on mainittu, ESMA totesi 11. marraskuuta 2020 riskitaulukossaan, että ”EU:n finanssimarkkinoiden elpyminen jatkui vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä, mutta markkinat ovat edelleen erittäin herkät [...] äkillisen takaiskun mahdollisuus sijoittajan riskinarvioinnissa on keskeinen riski, joka on tällä hetkellä nähtävissä EU:n rahoitusmarkkinoilla, ja riskinarviointimme on näin ollen edelleen voimassa.” |
| --- | --- |

(27)

Covid-19-pandemialla on edelleen vakavia vaikutuksia unionin reaalitalouteen. Kuten edellä on mainittu, ESMA totesi 11. marraskuuta 2020 riskitaulukossaan, että ”EU:n finanssimarkkinoiden elpyminen jatkui vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä, mutta markkinat ovat edelleen erittäin herkät [...] äkillisen takaiskun mahdollisuus sijoittajan riskinarvioinnissa on keskeinen riski, joka on tällä hetkellä nähtävissä EU:n rahoitusmarkkinoilla, ja riskinarviointimme on näin ollen edelleen voimassa.”

EU:n finanssimarkkinoiden elpyminen jatkui vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä, mutta markkinat ovat edelleen erittäin herkät

äkillisen takaiskun mahdollisuus sijoittajan riskinarvioinnissa on keskeinen riski, joka on tällä hetkellä nähtävissä EU:n rahoitusmarkkinoilla, ja riskinarviointimme on näin ollen edelleen voimassa.”

| (28) | Edellä kohdassa 2 a on lisätietoa pankkien ja finanssimarkkinoiden yleisestä suorituskyvystä. |
| --- | --- |

(28)

Edellä kohdassa 2 a on lisätietoa pankkien ja finanssimarkkinoiden yleisestä suorituskyvystä.

| (29) | Covid-19-pandemian vaikutus on saattanut EU:n talouden ja sen finanssimarkkinat hauraaseen tilaan, jossa lyhyeksimyyntistrategioiden laukaisemalla tai vahvistamalla jatkuvalla hintojen laskulla saattaa olla erittäin haitallisia seurauksia. |
| --- | --- |

(29)

Covid-19-pandemian vaikutus on saattanut EU:n talouden ja sen finanssimarkkinat hauraaseen tilaan, jossa lyhyeksimyyntistrategioiden laukaisemalla tai vahvistamalla jatkuvalla hintojen laskulla saattaa olla erittäin haitallisia seurauksia.

| (30) | ESMA katsoo, että nykyisessä edelleen epävarmassa tilanteessa merkittävä myyntipaine ja osakkeiden hinnan epätavallinen volatiliteetti saattavat vahvistua eri tekijöiden, kuten lyhyeksimyyntiin osallistuvien ja merkittäviä nettomääräisiä lyhyitä positioita kerryttävien markkinatoimijoiden määrän kasvun, vaikutuksesta. |
| --- | --- |

(30)

ESMA katsoo, että nykyisessä edelleen epävarmassa tilanteessa merkittävä myyntipaine ja osakkeiden hinnan epätavallinen volatiliteetti saattavat vahvistua eri tekijöiden, kuten lyhyeksimyyntiin osallistuvien ja merkittäviä nettomääräisiä lyhyitä positioita kerryttävien markkinatoimijoiden määrän kasvun, vaikutuksesta.

| (31) | Kuten yllä on mainittu, sellaisten osakkeiden prosenttiosuus, joiden nettomääräinen lyhyt positio on 0,1–0,2 prosenttia, ei ole merkittävästi laskenut maaliskuusta 2020 lähtien [Kuva 6]. |
| --- | --- |

(31)

Kuten yllä on mainittu, sellaisten osakkeiden prosenttiosuus, joiden nettomääräinen lyhyt positio on 0,1–0,2 prosenttia, ei ole merkittävästi laskenut maaliskuusta 2020 lähtien [Kuva 6].

| (32) | Sellaisten luottolaitosten laajalle levinneiden kurssitappioiden, jotka olivat yksi peruste kesä- ja syyskuussa tehdylle uudistuspäätökselle, tilanne parani syyskuuhun verrattuna, mutta on edelleen -22 prosenttia helmikuuhun 2020 nähden [Kuva 1]. Tämä viittaa siihen, että jotkin luottolaitokset, jotka ovat joissakin järjestelmissä merkittäviä koko järjestelmän kannalta, ovat mahdollisesti haavoittuvia lyhyeksimyyntistrategioiden ja merkittävien nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämisen osalta huolimatta siitä, perustuvatko nämä strategiat ja positiot keskeisiin tietoihin. |
| --- | --- |

(32)

Sellaisten luottolaitosten laajalle levinneiden kurssitappioiden, jotka olivat yksi peruste kesä- ja syyskuussa tehdylle uudistuspäätökselle, tilanne parani syyskuuhun verrattuna, mutta on edelleen -22 prosenttia helmikuuhun 2020 nähden [Kuva 1]. Tämä viittaa siihen, että jotkin luottolaitokset, jotka ovat joissakin järjestelmissä merkittäviä koko järjestelmän kannalta, ovat mahdollisesti haavoittuvia lyhyeksimyyntistrategioiden ja merkittävien nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämisen osalta huolimatta siitä, perustuvatko nämä strategiat ja positiot keskeisiin tietoihin.

| (33) | Riskinä on, että lyhyeksimyyntistrategioiden ja merkittävien nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttäminen voivat johtaa hintojen epätavallisiin syöksykierteisiin, jotka koskevat tiettyjä liikkeeseenlaskijoita ja joilla on mahdollisia heijastusvaikutuksia samassa jäsenvaltiossa tai koko EU:ssa. Ne saattavat puolestaan lopulta vaarantaa yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusjärjestelmän. |
| --- | --- |

(33)

Riskinä on, että lyhyeksimyyntistrategioiden ja merkittävien nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttäminen voivat johtaa hintojen epätavallisiin syöksykierteisiin, jotka koskevat tiettyjä liikkeeseenlaskijoita ja joilla on mahdollisia heijastusvaikutuksia samassa jäsenvaltiossa tai koko EU:ssa. Ne saattavat puolestaan lopulta vaarantaa yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusjärjestelmän.

| (34) | Huolimatta siitä, että joidenkin EU:n jäsenvaltioiden finanssimarkkinoilla havaittiin osittaista toipumista, yllä mainitut covid-19-pandemian kehitystä ja sen EU:n talouteen kohdistuvaa vaikutusta koskevat epävarmuustekijät ovat edelleen olemassa, ja niiden vuoksi yllä mainitut huolenaiheet varojen arvostamisen ja talouden perustekijöiden välisestä erkanemisesta sekä finanssimarkkinoiden äskettäisen elpymisen kestävyydestä ovat merkityksellisempiä. |
| --- | --- |

(34)

Huolimatta siitä, että joidenkin EU:n jäsenvaltioiden finanssimarkkinoilla havaittiin osittaista toipumista, yllä mainitut covid-19-pandemian kehitystä ja sen EU:n talouteen kohdistuvaa vaikutusta koskevat epävarmuustekijät ovat edelleen olemassa, ja niiden vuoksi yllä mainitut huolenaiheet varojen arvostamisen ja talouden perustekijöiden välisestä erkanemisesta sekä finanssimarkkinoiden äskettäisen elpymisen kestävyydestä ovat merkityksellisempiä.

| (35) | Näin ollen ESMA katsoo, että nykyiset markkinaolosuhteet uhkaavat edelleen vakavasti unionin rahoitusjärjestelmän vakautta. |
| --- | --- |

(35)

Näin ollen ESMA katsoo, että nykyiset markkinaolosuhteet uhkaavat edelleen vakavasti unionin rahoitusjärjestelmän vakautta.

c)   Rajojen yli ulottuvat vaikutukset

Rajojen yli ulottuvat vaikutukset

| (36) | Toinen edellytys tälle ESMAn toimenpiteelle oli, että tunnistetuilla riskeillä on rajojen yli ulottuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(36)

Toinen edellytys tälle ESMAn toimenpiteelle oli, että tunnistetuilla riskeillä on rajojen yli ulottuvia vaikutuksia.

| (37) | Kuten edellä on kuvattu, EU:n osakemarkkinat eivät ole kansallisilla ja eurooppalaisilla indekseillä mitattuna täysin palautuneet maaliskuussa havaituista vakavista hintojen laskuista. |
| --- | --- |

(37)

Kuten edellä on kuvattu, EU:n osakemarkkinat eivät ole kansallisilla ja eurooppalaisilla indekseillä mitattuna täysin palautuneet maaliskuussa havaituista vakavista hintojen laskuista.

| (38) | Kun otetaan huomioon, että uhat vaikuttavat eriasteisesti useimpien EU:n jäsenvaltioiden finanssimarkkinoihin, rajojen yli ulottuvat vaikutukset ovat edelleen erityisen vakavia, sillä EU:n finanssimarkkinoiden keskinäinen riippuvuus lisää mahdollisten heijastus- tai tartuntavaikutusten todennäköisyyttä kaikilla markkinoilla, jos lyhyeksimyynnin paineita esiintyy. |
| --- | --- |

(38)

Kun otetaan huomioon, että uhat vaikuttavat eriasteisesti useimpien EU:n jäsenvaltioiden finanssimarkkinoihin, rajojen yli ulottuvat vaikutukset ovat edelleen erityisen vakavia, sillä EU:n finanssimarkkinoiden keskinäinen riippuvuus lisää mahdollisten heijastus- tai tartuntavaikutusten todennäköisyyttä kaikilla markkinoilla, jos lyhyeksimyynnin paineita esiintyy.

| (39) | Siksi ESMA katsoo, että edellä kuvatuilla markkinoiden eheyteen, moitteettomaan toimintaan ja rahoitusvakauteen kohdistuvilla uhilla on rajojen yli ulottuvia vaikutuksia. Covid-19-kriisin luonteen vuoksi ne ovat luonteeltaan yleiseurooppalaisia. |
| --- | --- |

(39)

Siksi ESMA katsoo, että edellä kuvatuilla markkinoiden eheyteen, moitteettomaan toimintaan ja rahoitusvakauteen kohdistuvilla uhilla on rajojen yli ulottuvia vaikutuksia. Covid-19-kriisin luonteen vuoksi ne ovat luonteeltaan yleiseurooppalaisia.

3.   MIKÄÄN TOIMIVALTAINEN VIRANOMAINEN EI OLE TOTEUTTANUT TOIMENPITEITÄ UHAN POISTAMISEKSI, TAI YKSI TAI USEAMPI TOIMIVALTAINEN VIRANOMAINEN ON TOTEUTTANUT TOIMENPITEITÄ, JOTKA EIVÄT OLE RIITTÄVIÄ UHAN POISTAMISEKSI (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 2 KOHDAN b ALAKOHTA)

MIKÄÄN TOIMIVALTAINEN VIRANOMAINEN EI OLE TOTEUTTANUT TOIMENPITEITÄ UHAN POISTAMISEKSI, TAI YKSI TAI USEAMPI TOIMIVALTAINEN VIRANOMAINEN ON TOTEUTTANUT TOIMENPITEITÄ, JOTKA EIVÄT OLE RIITTÄVIÄ UHAN POISTAMISEKSI (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 2 KOHDAN b ALAKOHTA)

| (40) | Toisena edellytyksenä sille, että ESMA voi määrätä tässä päätöksessä tarkoitetun toimenpiteen, on se, että toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet toimenpiteitä uhan poistamiseksi tai toteutetut toimenpiteet eivät ole riittäviä uhan poistamiseksi. |
| --- | --- |

(40)

Toisena edellytyksenä sille, että ESMA voi määrätä tässä päätöksessä tarkoitetun toimenpiteen, on se, että toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet toimenpiteitä uhan poistamiseksi tai toteutetut toimenpiteet eivät ole riittäviä uhan poistamiseksi.

| (41) | ESMAn päätöksessä 2020/525 kuvatut markkinoiden eheyteen, moitteettomaan toimintaan ja rahoitusvakauteen liittyvät huolenaiheet ovat saaneet osan kansallisista toimivaltaisista viranomaisista toteuttamaan kansallisia toimia, joiden tavoitteena on rajoittaa osakkeiden lyhyeksimyyntiä Espanjassa, Ranskassa, Itävallassa, Belgiassa, Kreikassa ja Italiassa (18), jossa voimassaolo päättyi 18. toukokuuta. |
| --- | --- |

(41)

ESMAn päätöksessä 2020/525 kuvatut markkinoiden eheyteen, moitteettomaan toimintaan ja rahoitusvakauteen liittyvät huolenaiheet ovat saaneet osan kansallisista toimivaltaisista viranomaisista toteuttamaan kansallisia toimia, joiden tavoitteena on rajoittaa osakkeiden lyhyeksimyyntiä Espanjassa, Ranskassa, Itävallassa, Belgiassa, Kreikassa ja Italiassa (18), jossa voimassaolo päättyi 18. toukokuuta.

18

| (42) | Näiden väliaikaisten toimenpiteiden päättymisen tai purkamisen jälkeen EU:ssa ei ole toteutettu muita asetukseen (EU) N:o 236/2012 perustuvia toimenpiteitä, eikä niitä ole voimassa tämän päätöksen antamispäivänä. |
| --- | --- |

(42)

Näiden väliaikaisten toimenpiteiden päättymisen tai purkamisen jälkeen EU:ssa ei ole toteutettu muita asetukseen (EU) N:o 236/2012 perustuvia toimenpiteitä, eikä niitä ole voimassa tämän päätöksen antamispäivänä.

| (43) | Tätä päätöstä annettaessa mikään toimivaltainen viranomainen ei ole toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen mahdollisuuksiaan seurata nettomääräisten lyhyiden positioiden kehitystä ottamalla käyttöön alemmat ilmoituskynnysarvot, sillä ne voivat tukeutua päätökseen (EU) 2020/1123. |
| --- | --- |

(43)

Tätä päätöstä annettaessa mikään toimivaltainen viranomainen ei ole toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen mahdollisuuksiaan seurata nettomääräisten lyhyiden positioiden kehitystä ottamalla käyttöön alemmat ilmoituskynnysarvot, sillä ne voivat tukeutua päätökseen (EU) 2020/1123.

| (44) | Tarve nettomääräisten lyhyiden positioiden seurannalle on edelleen akuutti tilanteessa, jossa edellä mainitut, asetuksen (EU) N:o 236/2012 20 artiklan nojalla asetetut rajoitukset ovat päättyneet, mutta covid-19-pandemian pitkittyneeseen vaikutukseen liittyvä yllä kuvattu epävarmuus jää jäljelle. Koska lyhyeksimyyntiin ja transaktioihin, joilla on vastaava vaikutus, ei kohdistu enää muita ulkoisia rajoituksia, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kaikkialla EU:ssa on pysyttävä tunnistamaan ennakkoon, kertyykö nettomääräisiä lyhyitä positioita sellaisessa laajuudessa, joka saattaisi johtaa edellä kuvattujen finanssimarkkinoihin ja rahoitusvakauteen kohdistuvien uhkien ilmenemiseen, joita lyhyeksimyynnin paineet pahentavat. |
| --- | --- |

(44)

Tarve nettomääräisten lyhyiden positioiden seurannalle on edelleen akuutti tilanteessa, jossa edellä mainitut, asetuksen (EU) N:o 236/2012 20 artiklan nojalla asetetut rajoitukset ovat päättyneet, mutta covid-19-pandemian pitkittyneeseen vaikutukseen liittyvä yllä kuvattu epävarmuus jää jäljelle. Koska lyhyeksimyyntiin ja transaktioihin, joilla on vastaava vaikutus, ei kohdistu enää muita ulkoisia rajoituksia, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kaikkialla EU:ssa on pysyttävä tunnistamaan ennakkoon, kertyykö nettomääräisiä lyhyitä positioita sellaisessa laajuudessa, joka saattaisi johtaa edellä kuvattujen finanssimarkkinoihin ja rahoitusvakauteen kohdistuvien uhkien ilmenemiseen, joita lyhyeksimyynnin paineet pahentavat.

| (45) | Kun otetaan huomioon edellä mainitut koko EU:n laajuiset uhat, on selvää, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn tavanomaisen ilmoituskynnysarvon mukaisesti saamat tiedot eivät ole riittäviä nykyisissä stressikauden markkinaolosuhteissa. ESMA katsoo, että alemman ilmoituskynnysarvon ylläpitämisellä voitaisiin varmistaa, että kaikilla kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla eri puolilla EU:ta ja ESMAlla on käytettävissään parhaat mahdolliset tiedot, jotta ne voivat tarkkailla markkinasuuntauksia ja valmistautua tarvittaessa lisätoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(45)

Kun otetaan huomioon edellä mainitut koko EU:n laajuiset uhat, on selvää, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklan 2 kohdassa säädetyn tavanomaisen ilmoituskynnysarvon mukaisesti saamat tiedot eivät ole riittäviä nykyisissä stressikauden markkinaolosuhteissa. ESMA katsoo, että alemman ilmoituskynnysarvon ylläpitämisellä voitaisiin varmistaa, että kaikilla kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla eri puolilla EU:ta ja ESMAlla on käytettävissään parhaat mahdolliset tiedot, jotta ne voivat tarkkailla markkinasuuntauksia ja valmistautua tarvittaessa lisätoimenpiteisiin.

4.   TOIMENPITEELLÄ POISTETAAN MERKITTÄVÄSTI UHKIA TAI PARANNETAAN KANSALLISTEN TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN KYKYÄ VALVOA UHKIA (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 3 KOHDAN a ALAKOHTA)

TOIMENPITEELLÄ POISTETAAN MERKITTÄVÄSTI UHKIA TAI PARANNETAAN KANSALLISTEN TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN KYKYÄ VALVOA UHKIA (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 3 KOHDAN a ALAKOHTA)

| (46) | ESMAn on myös arvioitava, poistaako jatkettu toimenpide merkittävissä määrin havaitut uhat. |
| --- | --- |

(46)

ESMAn on myös arvioitava, poistaako jatkettu toimenpide merkittävissä määrin havaitut uhat.

| (47) | ESMA on erityisesti analysoinut jäljempänä, poistaisiko jatkettu toimenpide merkittävästi uhkia finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle ja unionin rahoitusvakaudelle ja parantaisiko se toimivaltaisten viranomaisten kykyä tarkkailla uhkaa. |
| --- | --- |

(47)

ESMA on erityisesti analysoinut jäljempänä, poistaisiko jatkettu toimenpide merkittävästi uhkia finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle ja unionin rahoitusvakaudelle ja parantaisiko se toimivaltaisten viranomaisten kykyä tarkkailla uhkaa.

a)   Toimenpide poistaa merkittävässä määrin uhan, joka kohdistuu finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen

Toimenpide poistaa merkittävässä määrin uhan, joka kohdistuu finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen

| (48) | Edellä kuvatuissa olosuhteissa lyhyeksimyynnistä ja lyhyiden positioiden kerryttämisestä johtuva kaikenlainen äkillinen myyntipaineen ja markkinoiden volatiliteetin lisääntyminen voi vahvistaa laskusuuntausta finanssimarkkinoilla. Vaikka lyhyeksimyynnillä voi muina aikoina olla myönteisiä vaikutuksia liikkeeseenlaskijoiden asianmukaisen arvostuksen määrittämiseen, nykyisissä markkinaolosuhteissa se voi muodostaa lisäuhan markkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle. |
| --- | --- |

(48)

Edellä kuvatuissa olosuhteissa lyhyeksimyynnistä ja lyhyiden positioiden kerryttämisestä johtuva kaikenlainen äkillinen myyntipaineen ja markkinoiden volatiliteetin lisääntyminen voi vahvistaa laskusuuntausta finanssimarkkinoilla. Vaikka lyhyeksimyynnillä voi muina aikoina olla myönteisiä vaikutuksia liikkeeseenlaskijoiden asianmukaisen arvostuksen määrittämiseen, nykyisissä markkinaolosuhteissa se voi muodostaa lisäuhan markkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle.

| (49) | Etenkin kun otetaan huomioon jatkuneen kriisitilanteen horisontaalinen vaikutus, joka kohdistuu laajaan joukkoon osakkeita koko unionissa, osakkeiden hintojen äkillinen lasku voi pahentua lyhyeksimyyntitoiminnan ja nettomääräisten lyhyiden positioiden lisääntymisen kasvattaman myyntipaineen vuoksi. Nämä positiot voisivat siten jäädä havaitsematta ilman jatkettua toimenpidettä, jos ne alittaisivat asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklan mukaiset tavanomaiset kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ilmoittamista koskevat kynnysarvot. |
| --- | --- |

(49)

Etenkin kun otetaan huomioon jatkuneen kriisitilanteen horisontaalinen vaikutus, joka kohdistuu laajaan joukkoon osakkeita koko unionissa, osakkeiden hintojen äkillinen lasku voi pahentua lyhyeksimyyntitoiminnan ja nettomääräisten lyhyiden positioiden lisääntymisen kasvattaman myyntipaineen vuoksi. Nämä positiot voisivat siten jäädä havaitsematta ilman jatkettua toimenpidettä, jos ne alittaisivat asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklan mukaiset tavanomaiset kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ilmoittamista koskevat kynnysarvot.

| (50) | Edellä esitettyjen syiden vuoksi kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja ESMAn on oltava mahdollisimman pian tietoisia niistä markkinatoimijoista, jotka harjoittavat lyhyeksimyyntiä ja kerryttävät merkittäviä nettomääräisiä lyhyitä positioita. Näin voidaan tarvittaessa estää se, että näistä positioista tulee signaaleja, jotka johtavat myyntitoimeksiantojen ketjuun ja sitä seuraavaan hintojen merkittävään laskuun. |
| --- | --- |

(50)

Edellä esitettyjen syiden vuoksi kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja ESMAn on oltava mahdollisimman pian tietoisia niistä markkinatoimijoista, jotka harjoittavat lyhyeksimyyntiä ja kerryttävät merkittäviä nettomääräisiä lyhyitä positioita. Näin voidaan tarvittaessa estää se, että näistä positioista tulee signaaleja, jotka johtavat myyntitoimeksiantojen ketjuun ja sitä seuraavaan hintojen merkittävään laskuun.

| (51) | Toimenpiteen jatkamisella käsitellään tarvetta tähän säätämällä, että luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, joilla on nettomääräinen lyhyt positio osakkeista, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, on edelleen tehtävä ilmoitus kansallisille toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklassa säädettyä kynnysarvoa alhaisemmilla kynnysarvoilla. |
| --- | --- |

(51)

Toimenpiteen jatkamisella käsitellään tarvetta tähän säätämällä, että luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, joilla on nettomääräinen lyhyt positio osakkeista, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, on edelleen tehtävä ilmoitus kansallisille toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklassa säädettyä kynnysarvoa alhaisemmilla kynnysarvoilla.

| (52) | Näin ollen kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA pystyvät arvioimaan muuttuvaa tilannetta riittävästi erottaen keskeisten tietojen aiheuttamat markkinoiden liikkeet lyhyeksimyynnin aiheuttamista tai pahentamista liikkeistä ja reagoimaan, jos markkinoiden eheys ja moitteeton toiminta edellyttävät tiukempia toimia. |
| --- | --- |

(52)

Näin ollen kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA pystyvät arvioimaan muuttuvaa tilannetta riittävästi erottaen keskeisten tietojen aiheuttamat markkinoiden liikkeet lyhyeksimyynnin aiheuttamista tai pahentamista liikkeistä ja reagoimaan, jos markkinoiden eheys ja moitteeton toiminta edellyttävät tiukempia toimia.

| (53) | ESMA katsoo, että jos tämän toimenpiteen voimassaoloa ei jatketa kolmella kuukaudella, kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla ja ESMAlla olisi rajallinen mahdollisuus tarkkailla markkinoita riittävällä tavalla nykyisessä epävarmassa ja hauraassa tilanteessa. Tätä korostavat finanssimarkkinoiden kehityksen erkaneminen sen perusteena olevasta taloudellisesta toiminnasta sekä covid-19-pandemian muuttuva luonne. Tällaiset tekijät voivat laukaista äkillisen ja merkittävän myyntipaineen ja EU:n alueen osakkeiden hintojen epätavallisen volatiliteetin, jota nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttäminen voivat vahvistaa. |
| --- | --- |

(53)

ESMA katsoo, että jos tämän toimenpiteen voimassaoloa ei jatketa kolmella kuukaudella, kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla ja ESMAlla olisi rajallinen mahdollisuus tarkkailla markkinoita riittävällä tavalla nykyisessä epävarmassa ja hauraassa tilanteessa. Tätä korostavat finanssimarkkinoiden kehityksen erkaneminen sen perusteena olevasta taloudellisesta toiminnasta sekä covid-19-pandemian muuttuva luonne. Tällaiset tekijät voivat laukaista äkillisen ja merkittävän myyntipaineen ja EU:n alueen osakkeiden hintojen epätavallisen volatiliteetin, jota nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttäminen voivat vahvistaa.

| (54) | ESMA pitää myös asianmukaisena säilyttää asetuksen (EU) N:o 236/2012 6 artiklassa määritetty julkistamiskynnysarvo. Se on prosentuaalinen osuus, joka on 0,5 prosenttia kyseisen yrityksen liikkeeseen lasketusta osakepääomasta. Tämän kynnysarvon madaltaminen ei vaikuta tarpeelliselta markkinoiden moitteettoman toiminnan ja rahoitusvakauteen kohdistuvien riskien kannalta. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA jatkavat markkinaolosuhteiden tarkkailua ja ryhtyvät tarvittaessa lisätoimiin. |
| --- | --- |

(54)

ESMA pitää myös asianmukaisena säilyttää asetuksen (EU) N:o 236/2012 6 artiklassa määritetty julkistamiskynnysarvo. Se on prosentuaalinen osuus, joka on 0,5 prosenttia kyseisen yrityksen liikkeeseen lasketusta osakepääomasta. Tämän kynnysarvon madaltaminen ei vaikuta tarpeelliselta markkinoiden moitteettoman toiminnan ja rahoitusvakauteen kohdistuvien riskien kannalta. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA jatkavat markkinaolosuhteiden tarkkailua ja ryhtyvät tarvittaessa lisätoimiin.

b)   Toimenpide poistaa merkittävässä määrin uhan, joka kohdistuu unionin koko rahoitusjärjestelmän tai sen osan vakauteen

Toimenpide poistaa merkittävässä määrin uhan, joka kohdistuu unionin koko rahoitusjärjestelmän tai sen osan vakauteen

| (55) | Kuten edellä on kuvattu, huolimatta siitä, että rohkaisevat uutiset rokotteiden kehittämisestä ovat hiljattain parantaneet markkinakehitystä, joissakin maissa osakeindeksien lasku 20. päivästä helmikuuta 2020 lähtien on edelleen samalla tasolla kuin kesä- tai syyskuussa 2020 kirjattiin. Lisäksi hintojen elpyminen EU:ssa on huomattavasti heikompaa verrattuna muiden maailmantalouksien, kuten NIKKEI 225-, S&P 500 -indeksin tai CSI 300 -indeksin suorituksiin. Erilaiset riskitekijät vaikuttavat edelleen moniin aloihin, ja esimerkiksi finanssialan osakkeiden kehitys on edelleen heikkoa ja laajalti hajanaista EU:n merkittävissä luottolaitoksissa. Tällaisissa olosuhteissa lyhyeksimyynti ja merkittävien nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttäminen voivat vahvistaa myyntipainetta ja laskusuuntausta, jotka puolestaan saattavat pahentaa uhkaa, jolla voi olla erittäin haitallisia vaikutuksia rahoituslaitosten ja muiden alojen yritysten rahoitusvakauteen. |
| --- | --- |

(55)

Kuten edellä on kuvattu, huolimatta siitä, että rohkaisevat uutiset rokotteiden kehittämisestä ovat hiljattain parantaneet markkinakehitystä, joissakin maissa osakeindeksien lasku 20. päivästä helmikuuta 2020 lähtien on edelleen samalla tasolla kuin kesä- tai syyskuussa 2020 kirjattiin. Lisäksi hintojen elpyminen EU:ssa on huomattavasti heikompaa verrattuna muiden maailmantalouksien, kuten NIKKEI 225-, S&P 500 -indeksin tai CSI 300 -indeksin suorituksiin. Erilaiset riskitekijät vaikuttavat edelleen moniin aloihin, ja esimerkiksi finanssialan osakkeiden kehitys on edelleen heikkoa ja laajalti hajanaista EU:n merkittävissä luottolaitoksissa. Tällaisissa olosuhteissa lyhyeksimyynti ja merkittävien nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttäminen voivat vahvistaa myyntipainetta ja laskusuuntausta, jotka puolestaan saattavat pahentaa uhkaa, jolla voi olla erittäin haitallisia vaikutuksia rahoituslaitosten ja muiden alojen yritysten rahoitusvakauteen.

| (56) | Tässä tilanteessa, mikäli tätä toimenpidettä ei jatketa kolmella lisäkuukaudella, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA kohtaisivat tietorajoituksia, jotka heikentäisivät niiden valmiuksia puuttua mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat talouteen ja viime kädessä koko unionin rahoitusvakauteen. |
| --- | --- |

(56)

Tässä tilanteessa, mikäli tätä toimenpidettä ei jatketa kolmella lisäkuukaudella, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja ESMA kohtaisivat tietorajoituksia, jotka heikentäisivät niiden valmiuksia puuttua mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat talouteen ja viime kädessä koko unionin rahoitusvakauteen.

| (57) | Näin ollen nettomääräisten lyhyiden positioiden ilmoittamista kansallisille toimivaltaisille viranomaisille koskevien ilmoituskynnysarvojen väliaikaista alentamista koskevan toimenpiteen jatkaminen puuttuu tehokkaasti tähän koko unionin rahoitusjärjestelmän tai sen osien vakautta koskevaan uhkaan vähentämällä tietorajoituksia ja parantamalla kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kykyä puuttua tuleviin uhkiin aikaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(57)

Näin ollen nettomääräisten lyhyiden positioiden ilmoittamista kansallisille toimivaltaisille viranomaisille koskevien ilmoituskynnysarvojen väliaikaista alentamista koskevan toimenpiteen jatkaminen puuttuu tehokkaasti tähän koko unionin rahoitusjärjestelmän tai sen osien vakautta koskevaan uhkaan vähentämällä tietorajoituksia ja parantamalla kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kykyä puuttua tuleviin uhkiin aikaisessa vaiheessa.

c)   Toimenpiteellä parannetaan toimivaltaisten viranomaisten kykyä valvoa uhkaa

Toimenpiteellä parannetaan toimivaltaisten viranomaisten kykyä valvoa uhkaa

| (58) | Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa kansalliset toimivaltaiset viranomaiset valvovat lyhyeksimyynnistä ja nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämisestä mahdollisesti aiheutuvia uhkia unionin lainsäädännöllä vahvistetuilla valvontavälineillä, erityisesti asetuksessa (EU) N:o 236/2012 vahvistetuilla nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevilla ilmoitusvelvollisuuksilla (19). |
| --- | --- |

(58)

Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa kansalliset toimivaltaiset viranomaiset valvovat lyhyeksimyynnistä ja nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämisestä mahdollisesti aiheutuvia uhkia unionin lainsäädännöllä vahvistetuilla valvontavälineillä, erityisesti asetuksessa (EU) N:o 236/2012 vahvistetuilla nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevilla ilmoitusvelvollisuuksilla (19).

19

| (59) | Vallitsevien markkinaolosuhteiden vuoksi on kuitenkin tarpeen tehostaa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja ESMAn valvontatoimia säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettujen osakkeiden yhteenlaskettujen nettomääräisten lyhyiden positioiden osalta. Kun lisäksi otetaan huomioon covid-19-pandemian kehitykseen liittyvä jatkuva epävarmuus, on edelleen tärkeää, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset jatkavat nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämistä koskevien tietojen vastaanottamista mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, ennen kuin ne saavuttavat asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklan 2 kohdassa määritetyn 0,2 prosentin osuuden liikkeeseen lasketusta osakepääomasta. |
| --- | --- |

(59)

Vallitsevien markkinaolosuhteiden vuoksi on kuitenkin tarpeen tehostaa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja ESMAn valvontatoimia säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettujen osakkeiden yhteenlaskettujen nettomääräisten lyhyiden positioiden osalta. Kun lisäksi otetaan huomioon covid-19-pandemian kehitykseen liittyvä jatkuva epävarmuus, on edelleen tärkeää, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset jatkavat nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämistä koskevien tietojen vastaanottamista mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, ennen kuin ne saavuttavat asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artiklan 2 kohdassa määritetyn 0,2 prosentin osuuden liikkeeseen lasketusta osakepääomasta.

| (60) | Tätä korostaa se, että huolimatta marraskuusta 2020 lähtien tapahtuneesta hinnannoususta sellaisten osakkeiden prosenttiosuus, joiden nettomääräinen lyhyt positio on 0,1–0,2 prosenttia, ei ole merkittävästi laskenut maaliskuusta 2020 lähtien (20), ja se on edelleen keskimäärin 12 prosenttia nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärää korkeampi samoin kuin syyskuun tilanteessa. Siksi voidaan todeta, että 0,1–0,2 prosentin nettomääräiset lyhyet positiot, jotka oli ilmoitettava ESMAn väliaikaisesti madaltaman ilmoituskynnyksen vuoksi, muodostavat edelleen merkittävän osuuden nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(60)

Tätä korostaa se, että huolimatta marraskuusta 2020 lähtien tapahtuneesta hinnannoususta sellaisten osakkeiden prosenttiosuus, joiden nettomääräinen lyhyt positio on 0,1–0,2 prosenttia, ei ole merkittävästi laskenut maaliskuusta 2020 lähtien (20), ja se on edelleen keskimäärin 12 prosenttia nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärää korkeampi samoin kuin syyskuun tilanteessa. Siksi voidaan todeta, että 0,1–0,2 prosentin nettomääräiset lyhyet positiot, jotka oli ilmoitettava ESMAn väliaikaisesti madaltaman ilmoituskynnyksen vuoksi, muodostavat edelleen merkittävän osuuden nettomääräisten lyhyiden positioiden kokonaismäärästä.

20

| (61) | Jatketulla ESMAn toimenpiteellä pidetään yllä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten parannettua kykyä käsitellä havaittuja uhkia aiemmassa vaiheessa ja niiden ja ESMAn mahdollisuutta hallita oikea-aikaisesti markkinoiden moitteettomaan toimintaan ja rahoitusvakauteen kohdistuvia uhkia, jos merkkejä vaikeasta markkinatilanteesta ilmenee. |
| --- | --- |

(61)

Jatketulla ESMAn toimenpiteellä pidetään yllä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten parannettua kykyä käsitellä havaittuja uhkia aiemmassa vaiheessa ja niiden ja ESMAn mahdollisuutta hallita oikea-aikaisesti markkinoiden moitteettomaan toimintaan ja rahoitusvakauteen kohdistuvia uhkia, jos merkkejä vaikeasta markkinatilanteesta ilmenee.

5.   TOIMENPITEET EIVÄT AIHEUTA RISKIÄ SÄÄNTELYN KATVEALUEIDEN HYVÄKSIKÄYTÖSTÄ (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 3 KOHDAN b ALAKOHTA)

TOIMENPITEET EIVÄT AIHEUTA RISKIÄ SÄÄNTELYN KATVEALUEIDEN HYVÄKSIKÄYTÖSTÄ (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 3 KOHDAN b ALAKOHTA)

| (62) | Voidakseen toteuttaa toimenpiteen tai jatkaa sitä asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan nojalla ESMAn on arvioitava, aiheuttaako toimenpide sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön riskin. |
| --- | --- |

(62)

Voidakseen toteuttaa toimenpiteen tai jatkaa sitä asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan nojalla ESMAn on arvioitava, aiheuttaako toimenpide sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön riskin.

| (63) | Koska jatkettu ESMAn toimenpide koskee markkinatoimijoiden ilmoitusvelvollisuuksia kaikkien unionin säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettujen osakkeiden osalta, se varmistaa, että kaikilla kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on yksi ainoa ilmoituskynnys. Näin varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa ja sen ulkopuolella toimivien markkinatoimijoiden välillä unionin säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettujen osakkeiden osalta. |
| --- | --- |

(63)

Koska jatkettu ESMAn toimenpide koskee markkinatoimijoiden ilmoitusvelvollisuuksia kaikkien unionin säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettujen osakkeiden osalta, se varmistaa, että kaikilla kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on yksi ainoa ilmoituskynnys. Näin varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa ja sen ulkopuolella toimivien markkinatoimijoiden välillä unionin säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettujen osakkeiden osalta.

6.   ESMAN TOIMENPIDE EI VAIKUTA HAITALLISESTI FINANSSIMARKKINOIDEN TEHOKKUUTEEN EIKÄ MYÖSKÄÄN HEIKENNÄ NÄIDEN MARKKINOIDEN LIKVIDITEETTIÄ TAI AIHEUTA EPÄVARMUUTTA MARKKINATOIMIJOIDEN KESKUUDESSA TAVALLA, JOKA ON SUHTEETON SIITÄ SAATAVIIN ETUIHIN NÄHDEN (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 3 KOHDAN c ALAKOHTA)

ESMAN TOIMENPIDE EI VAIKUTA HAITALLISESTI FINANSSIMARKKINOIDEN TEHOKKUUTEEN EIKÄ MYÖSKÄÄN HEIKENNÄ NÄIDEN MARKKINOIDEN LIKVIDITEETTIÄ TAI AIHEUTA EPÄVARMUUTTA MARKKINATOIMIJOIDEN KESKUUDESSA TAVALLA, JOKA ON SUHTEETON SIITÄ SAATAVIIN ETUIHIN NÄHDEN (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 3 KOHDAN c ALAKOHTA)

| (64) | ESMAn on arvioitava, onko toimenpiteellä sellaisia haitallisia vaikutuksia, joita voitaisiin pitää suhteettomina sen hyötyihin verrattuna. |
| --- | --- |

(64)

ESMAn on arvioitava, onko toimenpiteellä sellaisia haitallisia vaikutuksia, joita voitaisiin pitää suhteettomina sen hyötyihin verrattuna.

| (65) | ESMA katsoo, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on aiheellista seurata tiiviisti mahdollisten nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämistä, ennen kuin ne harkitsevat pakottavampia toimenpiteitä. ESMA toteaa, että tavanomaiset ilmoituskynnykset (0,2 prosenttia liikkeeseen lasketusta osakepääomasta) eivät välttämättä poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden jatkuessa riitä suuntausten ja tulevien uhkien oikea-aikaiseen tunnistamiseen. |
| --- | --- |

(65)

ESMA katsoo, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on aiheellista seurata tiiviisti mahdollisten nettomääräisten lyhyiden positioiden kerryttämistä, ennen kuin ne harkitsevat pakottavampia toimenpiteitä. ESMA toteaa, että tavanomaiset ilmoituskynnykset (0,2 prosenttia liikkeeseen lasketusta osakepääomasta) eivät välttämättä poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden jatkuessa riitä suuntausten ja tulevien uhkien oikea-aikaiseen tunnistamiseen.

| (66) | Vaikka tehostetun ilmoitusvelvollisuuden käyttöönotto on saattanut lisätä raportoivien yksiköiden työmäärää, nämä ovat jo mukauttaneet sisäisiä järjestelmiään soveltaessaan päätöksiä (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 ja (EU) 2020/1689. Jatketulla toimenpiteellä ei näin ollen odoteta olevan muita vaikutuksia säännösten noudattamisesta raportoiville yksiköille aiheutuviin kustannuksiin. Se ei myöskään rajoita markkinatoimijoiden mahdollisuuksia ottaa osakkeita koskevia lyhyitä positioita tai lisätä niitä. Näin ollen toimenpide ei vaikuta markkinoiden tehokkuuteen. |
| --- | --- |

(66)

Vaikka tehostetun ilmoitusvelvollisuuden käyttöönotto on saattanut lisätä raportoivien yksiköiden työmäärää, nämä ovat jo mukauttaneet sisäisiä järjestelmiään soveltaessaan päätöksiä (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 ja (EU) 2020/1689. Jatketulla toimenpiteellä ei näin ollen odoteta olevan muita vaikutuksia säännösten noudattamisesta raportoiville yksiköille aiheutuviin kustannuksiin. Se ei myöskään rajoita markkinatoimijoiden mahdollisuuksia ottaa osakkeita koskevia lyhyitä positioita tai lisätä niitä. Näin ollen toimenpide ei vaikuta markkinoiden tehokkuuteen.

| (67) | Muihin mahdollisiin ja pakottavampiin toimenpiteisiin verrattuna tämän jatketun toimenpiteen ei pitäisi vaikuttaa markkinoiden likviditeettiin, koska rajoitetun markkinatoimijoiden joukon lisääntyneiden ilmoitusvelvollisuuksien ei pitäisi muuttaa niiden kaupankäyntistrategioita ja sitä kautta niiden osallistumista markkinoille. Markkinatakaustoimintaa ja vakauttamisohjelmia koskevan ylläpidetyn poikkeuksen tarkoituksena ei myöskään ole lisätä sellaisten yhteisöjen työmäärää, jotka tarjoavat merkittäviä palveluja likviditeetin tarjonnan ja volatiliteetin vähentämisen osalta, mikä on erityisen tärkeää nykytilanteessa. |
| --- | --- |

(67)

Muihin mahdollisiin ja pakottavampiin toimenpiteisiin verrattuna tämän jatketun toimenpiteen ei pitäisi vaikuttaa markkinoiden likviditeettiin, koska rajoitetun markkinatoimijoiden joukon lisääntyneiden ilmoitusvelvollisuuksien ei pitäisi muuttaa niiden kaupankäyntistrategioita ja sitä kautta niiden osallistumista markkinoille. Markkinatakaustoimintaa ja vakauttamisohjelmia koskevan ylläpidetyn poikkeuksen tarkoituksena ei myöskään ole lisätä sellaisten yhteisöjen työmäärää, jotka tarjoavat merkittäviä palveluja likviditeetin tarjonnan ja volatiliteetin vähentämisen osalta, mikä on erityisen tärkeää nykytilanteessa.

| (68) | ESMA katsoo, että jatketun toimenpiteen soveltamisalan rajoittamisella yhteen tai useampaan toimialaan tai liikkeeseenlaskijoiden alaryhmään ei välttämättä saavuteta toivottua tulosta. Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeisen hintojen laskujen suuruusluokan, vaikutusten kohteena olevien osakkeiden (ja alojen) suuren kirjon sekä EU:n talouksien ja markkinapaikkojen välisen yhteyden perusteella on aihetta olettaa, että EU:n laajuinen toimenpide antaa todennäköisesti kansallisille toimivaltaisille viranomaisille tehokkaammin varhaista tietoa markkinoiden tilasta kuin alakohtaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(68)

ESMA katsoo, että jatketun toimenpiteen soveltamisalan rajoittamisella yhteen tai useampaan toimialaan tai liikkeeseenlaskijoiden alaryhmään ei välttämättä saavuteta toivottua tulosta. Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeisen hintojen laskujen suuruusluokan, vaikutusten kohteena olevien osakkeiden (ja alojen) suuren kirjon sekä EU:n talouksien ja markkinapaikkojen välisen yhteyden perusteella on aihetta olettaa, että EU:n laajuinen toimenpide antaa todennäköisesti kansallisille toimivaltaisille viranomaisille tehokkaammin varhaista tietoa markkinoiden tilasta kuin alakohtaiset toimenpiteet.

| (69) | Mitä tulee siihen, onko toimenpide omiaan luomaan epävarmuutta markkinoille, toimenpiteellä ei oteta käyttöön uusia sääntelyvelvoitteita, vaan sillä ainoastaan muutetaan vuodesta 2012 voimassa ollutta normaalia ilmoitusvelvollisuutta pienentämällä ilmoituskynnysarvoa. ESMA korostaa myös, että jatkettu toimenpide rajoittuu edelleen sellaisia osakkeita koskevaan ilmoitusvelvollisuuteen, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, jotta voidaan ottaa huomioon ne positiot, joiden osalta lisäraportointi vaikuttaa tarkoituksenmukaisimmalta. |
| --- | --- |

(69)

Mitä tulee siihen, onko toimenpide omiaan luomaan epävarmuutta markkinoille, toimenpiteellä ei oteta käyttöön uusia sääntelyvelvoitteita, vaan sillä ainoastaan muutetaan vuodesta 2012 voimassa ollutta normaalia ilmoitusvelvollisuutta pienentämällä ilmoituskynnysarvoa. ESMA korostaa myös, että jatkettu toimenpide rajoittuu edelleen sellaisia osakkeita koskevaan ilmoitusvelvollisuuteen, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi unionin säännellyillä markkinoilla, jotta voidaan ottaa huomioon ne positiot, joiden osalta lisäraportointi vaikuttaa tarkoituksenmukaisimmalta.

| (70) | ESMA katsoo siis, että tällainen avoimuutta koskevan velvollisuuden tiukentaminen ei vaikuta haitallisesti finanssimarkkinoiden tehokkuuteen tai sijoittajiin tavalla, joka on suhteeton siitä saataviin etuihin nähden, eikä sen pitäisi aiheuttaa epävarmuutta finanssimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(70)

ESMA katsoo siis, että tällainen avoimuutta koskevan velvollisuuden tiukentaminen ei vaikuta haitallisesti finanssimarkkinoiden tehokkuuteen tai sijoittajiin tavalla, joka on suhteeton siitä saataviin etuihin nähden, eikä sen pitäisi aiheuttaa epävarmuutta finanssimarkkinoilla.

| (71) | Mitä tulee toimenpiteen kestoon, ESMA katsoo , että toimenpiteen jatkaminen kolmella kuukaudella on perusteltua, kun otetaan huomioon tällä hetkellä saatavilla olevat tiedot ja yleiset epävarmat näkymät covid-19-pandemian yhteydessä. ESMA aikoo palauttaa tavanomaisen ilmoitusvelvollisuuden voimaan heti, kun tilanne paranee, mutta se ei voi kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta jatkaa toimenpidettä, jos tilanne pahenee tai markkinoiden tila pysyy hauraana. |
| --- | --- |

(71)

Mitä tulee toimenpiteen kestoon, ESMA katsoo , että toimenpiteen jatkaminen kolmella kuukaudella on perusteltua, kun otetaan huomioon tällä hetkellä saatavilla olevat tiedot ja yleiset epävarmat näkymät covid-19-pandemian yhteydessä. ESMA aikoo palauttaa tavanomaisen ilmoitusvelvollisuuden voimaan heti, kun tilanne paranee, mutta se ei voi kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta jatkaa toimenpidettä, jos tilanne pahenee tai markkinoiden tila pysyy hauraana.

| (72) | Tämän perusteella ja tästä päivästä alkaen ESMA katsoo, että tämä päätös toimenpiteestä nettomääräisten lyhyiden positioiden läpinäkyvyyden väliaikaisesta lisäämisestä on oikeasuhteinen epäsuotuisten olosuhteiden jatkuessa. |
| --- | --- |

(72)

Tämän perusteella ja tästä päivästä alkaen ESMA katsoo, että tämä päätös toimenpiteestä nettomääräisten lyhyiden positioiden läpinäkyvyyden väliaikaisesta lisäämisestä on oikeasuhteinen epäsuotuisten olosuhteiden jatkuessa.

7.   KUULEMINEN JA ILMOITUS (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 4 JA 5 KOHTA)

KUULEMINEN JA ILMOITUS (ASETUKSEN (EU) N:o 236/2012 28 ARTIKLAN 4 JA 5 KOHTA)

| (73) | ESMA on kuullut Euroopan järjestelmäriskikomiteaa (EJRK). EJRK ei vastustanut päätösehdotusta. |
| --- | --- |

(73)

ESMA on kuullut Euroopan järjestelmäriskikomiteaa (EJRK). EJRK ei vastustanut päätösehdotusta.

| (74) | ESMA on ilmoittanut kansallisille toimivaltaisille viranomaisille päätösehdotuksesta. |
| --- | --- |

(74)

ESMA on ilmoittanut kansallisille toimivaltaisille viranomaisille päätösehdotuksesta.

| (75) | ESMAn jatkettua toimenpidettä aletaan soveltaa 19. joulukuuta 2020 alkaen. |
| --- | --- |

(75)

ESMAn jatkettua toimenpidettä aletaan soveltaa 19. joulukuuta 2020 alkaen.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määritelmä

Tässä päätöksessä ”säännellyllä markkinalla” tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (21) 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa tarkoitettua säänneltyä markkinaa.

21

2 artikla

Tilapäiset avoimuutta koskevat lisävelvoitteet

1.   Luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, jolla on sellaisen yrityksen liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskeva nettomääräinen lyhyt positio, jonka osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, on ilmoitettava asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 ja 9 artiklan mukaisesti, jos positio saavuttaa tai alittaa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun asian kannalta merkityksellisen ilmoituskynnysarvon.

2.   Asian kannalta merkityksellinen ilmoituskynnysarvo on prosenttiosuus, joka on 0,1 prosenttia kyseisen yrityksen liikkeeseen lasketusta osakepääomasta, ja ilmoitus on annettava tuon kynnysarvon ylittymisen jälkeen 0,1 prosentin välein.

3 artikla

Poikkeukset

1.   Asetuksen (EU) N:o 236/2012 16 artiklan mukaisesti 2 artiklassa tarkoitettuja tilapäisiä avoimuutta koskevia lisävelvoitteita ei sovelleta osakkeisiin, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla, jos kyseisten osakkeiden pääasiallinen markkinapaikka sijaitsee kolmannessa maassa.

2.   Asetuksen (EU) N:o 236/2012 17 artiklan mukaisesti 2 artiklassa tarkoitettuja tilapäisiä avoimuutta koskevia lisävelvoitteita ei sovelleta markkinatakaustoiminnan vuoksi suoritettuihin transaktioihin.

3.   Edellä 2 artiklassa tarkoitettuja tilapäisiä avoimuutta koskevia lisävelvoitteita ei sovelleta nettomääräisiin lyhyisiin positioihin, jotka liittyvät vakauttamisen toteuttamiseen markkinoiden väärinkäytöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 596/2014 5 artiklan mukaisesti (22).

4 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä päätös tulee voimaan 19 päivänä joulukuuta 2020.

Sitä sovelletaan sen voimaantulopäivästä kolmen kuukauden ajan.

Tehty Pariisissa 16 päivänä joulukuuta 2020.

Hallintoneuvoston puolesta

Steven MAIJOOR

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

1

(2)  
  EUVL L 86, 24.3.2012, s. 1.

2

(3)  
  EUVL L 274, 9.10.2012, s. 1.

3

(4)  
  EUVL L 116, 15.4.2020, s. 5.

4

(5)  
  EUVL L 245, 30.7.2020, s. 17.

5

(6)  
  EUVL L 379, 13.11.2020, s. 60.

6

(7)  Saatavilla tästä linkistä: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf

7

(8)  Euroopan talousennuste, sivu 40.

8

(9)  Euroopan talousennuste, sivu 49.

9

(10)  Saatavilla tästä linkistä: https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against

10

(11)  Saatavilla tästä linkistä https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf

11

(12)  Saatavilla tästä linkistä https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf

12

(13)  VSTOXX mittaa implisiittistä volatiliteettia Eurostoxx 50 -indeksin optioiden hintojen perusteella.

13

(14)  VIX-indeksi lasketaan reaaliaikaisen S&P 500 -indeksin (SPX) optioiden tarjous-/pyyntihintojen keskipisteen perusteella.

14

(15)  Katso myös kohta 4 c).

15

(16)  Euroopan talousennuste, sivu 61.

16

(17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html.

17

(18)  Italiassa kyseinen toimenpide purettiin 18. toukokuuta.

18

(19)  Ks. asetuksen (EU) N:o 236/2012 5 artikla.

19

(20)  Raportit Tanskan päivittäisistä nettomääräisistä lyhyistä positioista puuttuvat ajalta 31.8.–4.9. teknisen ongelman vuoksi.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014 , rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 596/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014 , markkinoiden väärinkäytöstä (markkinoiden väärinkäyttöasetus) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/6/EY ja komission direktiivien 2003/124/EY, 2003/125/EY ja 2004/72/EY kumoamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 1).

22

---

LIITE

Tässä liitteessä ”ESMAn päätöksellä” viitataan 16. maaliskuuta 2020 annettuun Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen päätökseen, jolla vaaditaan luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joilla on nettomääräisiä lyhyitä positioita, alentamaan tilapäisesti sellaisten yritysten liikkeeseen laskettua osakepääomaa koskevia nettomääräisiä lyhyitä positioita koskevia ilmoituskynnysarvoja, joiden osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla yli sen kynnysarvon, joka edellyttää ilmoitusta toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (EU) N:o 236/2012 28 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Kuva 1

Taloudelliset indikaattorit

| Osakemarkkinoiden kehitys | Muutokset jaksolla 20.2.2020–2.12.2020 | Indeksitaso 2.12.2020 | Muutokset jaksolla 20.2.2020–3.9.2020 | Indeksitaso 3.9.2020 | Muutokset jaksolla 20.2.2020–4.6.2020 | Indeksitaso 4.6.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 pl. Sveitsi | –10 % | 125 | –17 % | 116 | –16 % | 117 |
| EURO STOXX INDEX | –6 % | 392 | –13 % | 362 | –13 % | 364 |
| EURO STOXX 50 | –8 % | 3 521 | –14 % | 3 304 | –13 % | 3 323 |
| US S&P500 | 9 % | 3 663 | 2 % | 3 451 | –8 % | 3 112 |
| CSI 300 | 22 % | 5 067 | 16 % | 4 817 | –4 % | 3 982 |
| JP Nikkei | 14 % | 26 801 | 0 % | 23 466 | –3 % | 22 864 |
| Maailmanlaajuinen | 8 % | 248 | –1 % | 228 | –9 % | 211 |
| Eurooppalaiset pankit | –22 % | 115 | –37 % | 93 | –30 % | 104 |
| IT Financials | –24 % | 29 | –30 % | 27 | –29 % | 28 |
| ES Financials | –24 % | 50 | –48 % | 34 | –35 % | 42 |
| DE Financials | –7 % | 132 | –13 % | 123 | –11 % | 126 |
| FR Financials | –21 % | 141 | –34 % | 118 | –28 % | 130 |
| Volatiliteetti | Muutokset jaksolla 20.2.2020–2.12.2020 | Indeksitaso
  2.12.2020 | Muutokset jaksolla 20.2.2020–3.9.2020 | Indeksitaso
  3.9.2020 | Muutokset jaksolla 20.2.2020–4.6.2020 | Indeksitaso
  4.6.2020 |
| VSTOXX | 8 % | 22 | 15 % | 29 | 13 % | 28 |
| VIX | 5 % | 21 | 18 % | 33 | 9 % | 25 |
| Luottoriskinvaihtosopimukset | Muutokset peruspisteinä ajalla 20.2.2020–2.12.2020 | Luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot peruspisteinä 2.12.2020 | Muutokset peruspisteissä ajalla 20.2.2020–3.9.2020 | Luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot peruspisteinä 3.9.2020 | Muutokset peruspisteinä ajalla 20.2.2020–4.6.2020 | Luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot peruspisteinä 4.6.2020 |
| Europe Corporate | 5 | 45 | 5 | 45 | 22 | 62 |
| Europe High Yield | 53 | 251 | 92 | 290 | 157 | 355 |
| Europe Financials | 9 | 53 | 15 | 59 | 29 | 73 |
| Europe Financials, huonompi etuoikeusasema | 13 | 100 | 38 | 124 | 62 | 149 |
| Valtion 10 vuoden joukkolainat | Muutokset peruspisteinä ajalla 20.2.2020–2.12.2020 | Joukkolainojen tuotot prosentteina 2.12.2020 | Muutokset peruspisteinä ajalla 20.2.2020–3.9.2020 | Joukkolainojen tuotot prosentteina 3.9.2020 | Muutokset peruspisteinä ajalla 20.2.2020–4.6.2020 | Joukkolainojen tuotot prosentteina 4.6.2020 |
| DE10Y | –8 | –0,52 | –5 | –0,49 | 15 | –0,29 |
| ES10Y | –13 | 0,11 | 9 | 0,33 | 32 | 0,55 |
| FR10Y | –7 | –0,29 | 2 | –0,19 | 23 | 0,01 |
| IT10Y | –31 | 0,60 | 15 | 1,06 | 51 | 1,42 |
| US10Y | –57 | 0,95 | –90 | 0,62 | –67 | 0,86 |
| GB10Y | –22 | 0,36 | –34 | 0,24 | –24 | 0,34 |
| JP10Y | 7 | 0,03 | 8 | 0,04 | 9 | 0,05 |
| Huom. Osakemarkkinoiden muutokset on ilmoitettu suhteellisina lukuina, muut muutokset absoluuttisina lukuina.
  Lähteet: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Osakemarkkinoiden kehitys

Muutokset jaksolla 20.2.2020–2.12.2020

Indeksitaso 2.12.2020

Muutokset jaksolla 20.2.2020–3.9.2020

Indeksitaso 3.9.2020

Muutokset jaksolla 20.2.2020–4.6.2020

Indeksitaso 4.6.2020

STOXX EUROPE 800 pl. Sveitsi

–10 %

125

–17 %

116

–16 %

117

EURO STOXX INDEX

–6 %

392

–13 %

362

–13 %

364

EURO STOXX 50

–8 %

3 521

–14 %

3 304

–13 %

3 323

US S&P500

9 %

3 663

2 %

3 451

–8 %

3 112

CSI 300

22 %

5 067

16 %

4 817

–4 %

3 982

JP Nikkei

14 %

26 801

0 %

23 466

–3 %

22 864

Maailmanlaajuinen

8 %

248

–1 %

228

–9 %

211

Eurooppalaiset pankit

–22 %

115

–37 %

93

–30 %

104

IT Financials

–24 %

29

–30 %

27

–29 %

28

ES Financials

–24 %

50

–48 %

34

–35 %

42

DE Financials

–7 %

132

–13 %

123

–11 %

126

FR Financials

–21 %

141

–34 %

118

–28 %

130

Volatiliteetti

Muutokset jaksolla 20.2.2020–2.12.2020

Indeksitaso

2.12.2020

Muutokset jaksolla 20.2.2020–3.9.2020

Indeksitaso

3.9.2020

Muutokset jaksolla 20.2.2020–4.6.2020

Indeksitaso

4.6.2020

VSTOXX

8 %

22

15 %

29

13 %

28

VIX

5 %

21

18 %

33

9 %

25

Luottoriskinvaihtosopimukset

Muutokset peruspisteinä ajalla 20.2.2020–2.12.2020

Luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot peruspisteinä 2.12.2020

Muutokset peruspisteissä ajalla 20.2.2020–3.9.2020

Luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot peruspisteinä 3.9.2020

Muutokset peruspisteinä ajalla 20.2.2020–4.6.2020

Luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot peruspisteinä 4.6.2020

Europe Corporate

5

45

5

45

22

62

Europe High Yield

53

251

92

290

157

355

Europe Financials

9

53

15

59

29

73

Europe Financials, huonompi etuoikeusasema

13

100

38

124

62

149

Valtion 10 vuoden joukkolainat

Muutokset peruspisteinä ajalla 20.2.2020–2.12.2020

Joukkolainojen tuotot prosentteina 2.12.2020

Muutokset peruspisteinä ajalla 20.2.2020–3.9.2020

Joukkolainojen tuotot prosentteina 3.9.2020

Muutokset peruspisteinä ajalla 20.2.2020–4.6.2020

Joukkolainojen tuotot prosentteina 4.6.2020

DE10Y

–8

–0,52

–5

–0,49

15

–0,29

ES10Y

–13

0,11

9

0,33

32

0,55

FR10Y

–7

–0,29

2

–0,19

23

0,01

IT10Y

–31

0,60

15

1,06

51

1,42

US10Y

–57

0,95

–90

0,62

–67

0,86

GB10Y

–22

0,36

–34

0,24

–24

0,34

JP10Y

7

0,03

8

0,04

9

0,05

Huom. Osakemarkkinoiden muutokset on ilmoitettu suhteellisina lukuina, muut muutokset absoluuttisina lukuina.

Lähteet: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 1

  Kuva 2 Volatiliteetti-indikaattorit

Huom. EURO STOXX 50 (VSTOXX)- ja S&P 500 (VIX) -indeksien implisiittiset volatiliteetit, prosentteina.

Lähteet: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 2

  Kuva 3 EU:n sektorien osakeindeksit

Huom. Osakkeiden hinnat. 20.2.2020 = 100.

Lähteet: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 3

Huom. Osakkeiden hinnat. 20.2.2020 = 100.

Lähteet: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 4

Huom. Osakkeiden hinnat. 20.2.2020 = 100.

Lähteet: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 5

  Kuva 4 EU:n luottoriskinvaihtosopimusten hintaeron indeksit

Huom. Eurooppalaisten investointiluokan yritysten (iTraxx Europe), eurooppalaisten korkean tuoton yritysten (iTraxx Europe Crossover) ja eurooppalaisten rahoituslaitosten luottoriskinvaihtosopimusten hintaerot, peruspisteinä.

Lähteet: Refinitiv EIKON, ESMA

Kuva 5

Euroopan osakeindeksien kehitys maittain

| | Prosentuaalinen muutos jaksolla 6.11.2020–2.12.2020 | Prosentuaalinen muutos jaksolla 20.2.2020–2.12.2020 | Prosentuaalinen muutos jaksolla 20.2.2020–3.9.2020 | Prosentuaalinen muutos jaksolla 20.2.2020–4.6.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 pl. Sveitsi | 8,67 % | –9.74% | –16,67 % | –15,78 % |
| EURO STOXX INDEX | 9,41 % | –6,06 % | –13,22 % | –12,72 % |
| EURO STOXX 50 | 9,90 % | –7,89 % | –13,57 % | –13,07 % |
| AT | 21,10 % | –17,84 % | –30,21 % | –23,30 % |
| BE | 16,24 % | –9,94 % | –19,22 % | –14,86 % |
| BG | 0,55 % | –22,03 % | –20,67 % | –15,69 % |
| CY | 25,10 % | –27,80 % | –39,52 % | –34,73 % |
| CZ | 11,15 % | –12,35 % | –17,81 % | –13,94 % |
| DE | 6,68 % | –2,57 % | –4,44 % | –7,32 % |
| DK | –1,90 % | 10,16 % | 4,24 % | –2,48 % |
| EE | 11,25 % | –4,72 % | –13,55 % | –13,16 % |
| ES | 19,66 % | –17,22 % | –29,45 % | –21,88 % |
| FI | 6,38 % | 1,96 % | –5,35 % | –8,66 % |
| FR | 12,54 % | –7,91 % | –17,37 % | –15,91 % |
| GB | 9,36 % | –13,09 % | –21,32 % | –13,93 % |
| GR | 29,14 % | –16,82 % | –29,24 % | –26,64 % |
| HR | 10,22 % | –13,43 % | –19,61 % | –17,16 % |
| HU | 10,74 % | –14,42 % | –24,05 % | –17,83 % |
| IE | 5,56 % | –0,58 % | –13,00 % | –12,90 % |
| IS | 5,78 % | 10,90 % | –1,50 % | –4,44 % |
| IT | 11,64 % | –12,39 % | –22,04 % | –20,01 % |
| LT | 4,44 % | 3,84 % | 5,06 % | –1,98 % |
| LU | 14,85 % | –7,78 % | –25,92 % | –21,60 % |
| LV | –0,47 % | 6,81 % | 5,53 % | –1,81 % |
| MT | 15,14 % | –13,86 % | –20,80 % | –12,92 % |
| NL | 6,64 % | –1,80 % | –11,66 % | –9,17 % |
| NO | 11,02 % | –3,37 % | –11,80 % | –10,22 % |
| PL | 11,81 % | –9,62 % | –15,75 % | –13,47 % |
| PT | 14,45 % | –14,54 % | –20,09 % | –13,64 % |
| RO | 6,43 % | –7,58 % | –10,73 % | –11,45 % |
| SE | 5,47 % | 1,06 % | –7,28 % | –9,47 % |
| SI | 8,13 % | –9,57 % | –13,01 % | –10,83 % |
| SK | –0,99 % | –3,02 % | –7,05 % | 0,07 % |
| Lähteet: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Prosentuaalinen muutos jaksolla 6.11.2020–2.12.2020

Prosentuaalinen muutos jaksolla 20.2.2020–2.12.2020

Prosentuaalinen muutos jaksolla 20.2.2020–3.9.2020

Prosentuaalinen muutos jaksolla 20.2.2020–4.6.2020

STOXX EUROPE 800 pl. Sveitsi

8,67 %

–9.74%

–16,67 %

–15,78 %

EURO STOXX INDEX

9,41 %

–6,06 %

–13,22 %

–12,72 %

EURO STOXX 50

9,90 %

–7,89 %

–13,57 %

–13,07 %

AT

21,10 %

–17,84 %

–30,21 %

–23,30 %

BE

16,24 %

–9,94 %

–19,22 %

–14,86 %

BG

0,55 %

–22,03 %

–20,67 %

–15,69 %

CY

25,10 %

–27,80 %

–39,52 %

–34,73 %

CZ

11,15 %

–12,35 %

–17,81 %

–13,94 %

DE

6,68 %

–2,57 %

–4,44 %

–7,32 %

DK

–1,90 %

10,16 %

4,24 %

–2,48 %

EE

11,25 %

–4,72 %

–13,55 %

–13,16 %

ES

19,66 %

–17,22 %

–29,45 %

–21,88 %

FI

6,38 %

1,96 %

–5,35 %

–8,66 %

FR

12,54 %

–7,91 %

–17,37 %

–15,91 %

GB

9,36 %

–13,09 %

–21,32 %

–13,93 %

GR

29,14 %

–16,82 %

–29,24 %

–26,64 %

HR

10,22 %

–13,43 %

–19,61 %

–17,16 %

HU

10,74 %

–14,42 %

–24,05 %

–17,83 %

IE

5,56 %

–0,58 %

–13,00 %

–12,90 %

IS

5,78 %

10,90 %

–1,50 %

–4,44 %

IT

11,64 %

–12,39 %

–22,04 %

–20,01 %

LT

4,44 %

3,84 %

5,06 %

–1,98 %

LU

14,85 %

–7,78 %

–25,92 %

–21,60 %

LV

–0,47 %

6,81 %

5,53 %

–1,81 %

MT

15,14 %

–13,86 %

–20,80 %

–12,92 %

NL

6,64 %

–1,80 %

–11,66 %

–9,17 %

NO

11,02 %

–3,37 %

–11,80 %

–10,22 %

PL

11,81 %

–9,62 %

–15,75 %

–13,47 %

PT

14,45 %

–14,54 %

–20,09 %

–13,64 %

RO

6,43 %

–7,58 %

–10,73 %

–11,45 %

SE

5,47 %

1,06 %

–7,28 %

–9,47 %

SI

8,13 %

–9,57 %

–13,01 %

–10,83 %

SK

–0,99 %

–3,02 %

–7,05 %

0,07 %

Lähteet: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 6

  Kuva 6 Nettomääräinen lyhyt positio 0,1–0,2 prosenttia jaksolla 16.3.–30.11.2020

Lähteet: ESMA

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 22.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/27

---

KAUPPAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2020,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2020,

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian, Ecuadorin ja Perun välisen kauppasopimuksen liitteessä XIII olevan lisäyksen 1 muuttamisesta [2021/273]

KAUPPAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian, Ecuadorin ja Perun välisen kauppasopimuksen ja erityisesti sen 13 artiklan 1 kohdan d alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kolumbia toimitti 16 päivänä joulukuuta 2016 unionille pyynnön uusien maantieteellisten merkintöjen lisäämiseksi sopimuksen liitteen XIII lisäykseen 1 mainitun sopimuksen 209 artiklan mukaisesti. Unioni on saanut päätökseen vastaväitemenettelyn ja Kolumbian esittämien kahden uuden maantieteellisen merkinnän tarkastelun. |
| --- | --- |

(1)

Kolumbia toimitti 16 päivänä joulukuuta 2016 unionille pyynnön uusien maantieteellisten merkintöjen lisäämiseksi sopimuksen liitteen XIII lisäykseen 1 mainitun sopimuksen 209 artiklan mukaisesti. Unioni on saanut päätökseen vastaväitemenettelyn ja Kolumbian esittämien kahden uuden maantieteellisen merkinnän tarkastelun.

| (2) | Sopimuksen 257 artiklan 2 kohdan mukaisesti teollis- ja tekijänoikeuksien alakomitea arvioi 28 päivänä heinäkuuta 2020 pidetyssä EU-osapuolen ja Kolumbian välisessä kokouksessa Kolumbian kahta uutta maantieteellistä merkintää koskevat tiedot ja ehdotti kauppakomitealle sopimuksen liitteen XIII lisäyksen 1 muuttamista vastaavasti. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 257 artiklan 2 kohdan mukaisesti teollis- ja tekijänoikeuksien alakomitea arvioi 28 päivänä heinäkuuta 2020 pidetyssä EU-osapuolen ja Kolumbian välisessä kokouksessa Kolumbian kahta uutta maantieteellistä merkintää koskevat tiedot ja ehdotti kauppakomitealle sopimuksen liitteen XIII lisäyksen 1 muuttamista vastaavasti.

| (3) | Sopimuksen liitteen XIII lisäys 1 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen liitteen XIII lisäys 1 olisi sen vuoksi muutettava.

| (4) | Päätös sopimuksen liitteen XIII lisäyksen 1 muuttamisesta voidaan hyväksyä EU-osapuolen ja Kolumbian kesken pidettävässä kauppakomitean kokouksessa kauppasopimuksen 14 artiklan 3 kohdan nojalla, koska päätös liittyy yksinomaan kyseisten osapuolten kahdenvälisiin suhteisiin eikä vaikuta toisen Andien yhteisöön kuuluvan allekirjoittajamaan oikeuksiin ja velvollisuuksiin, |
| --- | --- |

(4)

Päätös sopimuksen liitteen XIII lisäyksen 1 muuttamisesta voidaan hyväksyä EU-osapuolen ja Kolumbian kesken pidettävässä kauppakomitean kokouksessa kauppasopimuksen 14 artiklan 3 kohdan nojalla, koska päätös liittyy yksinomaan kyseisten osapuolten kahdenvälisiin suhteisiin eikä vaikuta toisen Andien yhteisöön kuuluvan allekirjoittajamaan oikeuksiin ja velvollisuuksiin,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään tämän päätöksen liitteessä olevat maininnat sopimuksen liitteen XIII lisäyksessä 1 olevan a kohdan ”Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden, viinien, väkevien alkoholijuomien ja maustettujen viinien maantieteelliset merkinnät Kolumbian osalta” taulukkoon.

2 artikla

Tämän kahtena kappaleena laaditun päätöksen allekirjoittavat kauppakomitean edustajat, jotka on valtuutettu toimimaan osapuolten puolesta sopimuksen muuttamiseksi. Päätös tulee voimaan päivänä, jona jälkimmäinen allekirjoituksista tehdään.

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2020.

Kauppakomitean puolesta

EU:n valtuuskunnan johtaja

Paolo GARZOTTI

Kolumbian valtuuskunnan johtaja

Juan Carlos CADENA

---

LIITE

| ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ | Riisi |
| --- | --- |
| CAFÉ DE SANTANDER | Kahvi |

ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ

Riisi

CAFÉ DE SANTANDER

Kahvi

---

| 22.2.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 61/29

---

EU–SVEITSI-SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2021,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2021,

22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, pöytäkirjan N:o 2 taulukoiden III ja IV muuttamisesta [2021/274]

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen (1), sellaisena kuin se on muutettuna 26 päivänä lokakuuta 2004 tehdyllä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä sopimuksella (2)22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen muuttamisesta jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavien säännösten osalta, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen pöytäkirjassa N:o 2 olevan 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen pöytäkirjassa N:o 2 olevan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti sopimuspuolina olevat unioni ja Sveitsin valaliitto toimittivat sekakomitealle vuoden 2019 kotimaiset viitehinnat kaikkien sellaisten raaka-aineiden osalta, joihin sovelletaan hinnantasaustoimenpiteitä. Toimitettujen hintojen perusteella kyseisten raaka-aineiden hintatilanne sopimuspuolten alueella on muuttunut. |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen pöytäkirjassa N:o 2 olevan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti sopimuspuolina olevat unioni ja Sveitsin valaliitto toimittivat sekakomitealle vuoden 2019 kotimaiset viitehinnat kaikkien sellaisten raaka-aineiden osalta, joihin sovelletaan hinnantasaustoimenpiteitä. Toimitettujen hintojen perusteella kyseisten raaka-aineiden hintatilanne sopimuspuolten alueella on muuttunut.

| (2) | Sen vuoksi on aiheellista ajantasaistaa kotimaiset viitehinnat sekä sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 taulukossa III lueteltujen maatalousperäisten raaka-aineiden hintaerot ja mukauttaa kyseisen pöytäkirjan taulukossa IV lueteltujen maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmääriä, |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi on aiheellista ajantasaistaa kotimaiset viitehinnat sekä sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 taulukossa III lueteltujen maatalousperäisten raaka-aineiden hintaerot ja mukauttaa kyseisen pöytäkirjan taulukossa IV lueteltujen maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmääriä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen pöytäkirja N:o 2 seuraavasti:

| a) | korvataan taulukko III tämän päätöksen liitteessä I olevalla tekstillä; |
| --- | --- |

a)

korvataan taulukko III tämän päätöksen liitteessä I olevalla tekstillä;

| b) | korvataan taulukossa IV oleva b kohta tämän päätöksen liitteessä II olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

b)

korvataan taulukossa IV oleva b kohta tämän päätöksen liitteessä II olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2021.

Tehty Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 2021

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Marco DUEERKOOP

---

(1)  
  EYVL L 300, 31.12.1972, s. 189.

1

(2)  
  EUVL L 23, 26.1.2005, s. 19.

2

---

LIITE I

”Taulukko III

EU:n ja Sveitsin kotimaiset viitehinnat

| Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine | Sveitsin kotimainen viitehinta
  CHF/100 kg netto | EU:n sisäinen viitehinta
  CHF/100 kg netto | 4 artiklan 1 kohta
  Sovelletaan Sveitsin puolella Sveitsin ja EU:n viitehinnan ero
  CHF/100 kg netto | 3 artiklan 3 kohta
  Sovelletaan EU:n puolella Sveitsin ja EU:n viitehinnan ero
  euroa/100 kg netto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tavallinen vehnä | 50,60 | 20,46 | 30,15 | 0,00 |
| Durumvehnä | - | - | 1,20 | 0,00 |
| Ruis | 40,45 | 18,74 | 21,70 | 0,00 |
| Ohra | - | - | - | - |
| Maissi | - | - | - | - |
| Tavallinen vehnäjauho | 91,10 | 42,42 | 48,70 | 0,00 |
| Täysmaitojauhe | 601,45 | 321,47 | 280,00 | 0,00 |
| Rasvaton maitojauhe | 402,60 | 200,98 | 201,60 | 0,00 |
| Voi | 1 041,90 | 487,22 | 554,70 | 0,00 |
| Valkoinen sokeri | - | - | - | - |
| Munat | - | - | 38,00 | 0,00 |
| Tuoreet perunat | 40,95 | 27,61 | 13,35 | 0,00 |
| Kasvirasva | - | - | 170,00 | 0,00” |

Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine

Sveitsin kotimainen viitehinta

CHF/100 kg netto

EU:n sisäinen viitehinta

CHF/100 kg netto

4 artiklan 1 kohta

Sovelletaan Sveitsin puolella Sveitsin ja EU:n viitehinnan ero

CHF/100 kg netto

3 artiklan 3 kohta

Sovelletaan EU:n puolella Sveitsin ja EU:n viitehinnan ero

euroa/100 kg netto

Tavallinen vehnä

50,60

20,46

30,15

0,00

Durumvehnä

-

-

1,20

0,00

Ruis

40,45

18,74

21,70

0,00

Ohra

-

-

-

-

Maissi

-

-

-

-

Tavallinen vehnäjauho

91,10

42,42

48,70

0,00

Täysmaitojauhe

601,45

321,47

280,00

0,00

Rasvaton maitojauhe

402,60

200,98

201,60

0,00

Voi

1 041,90

487,22

554,70

0,00

Valkoinen sokeri

-

-

-

-

Munat

-

-

38,00

0,00

Tuoreet perunat

40,95

27,61

13,35

0,00

Kasvirasva

-

-

170,00

0,00”

---

LIITE II

| ”b) | Maatalouden maksuosien laskennassa huomioon otettavien maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmäärät:







  Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine | Sveitsin puolella sovellettava perusmäärä
  3 artiklan 2 kohta | EU:n puolella sovellettava perusmäärä
  4 artiklan 2 kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF/100 kg netto | euroa/100 kg netto |
| Tavallinen vehnä | 24,55 | 0,00 |
| Durumvehnä | 1,00 | 0,00 |
| Ruis | 17,70 | 0,00 |
| Ohra | - | - |
| Maissi | - | - |
| Tavallinen vehnäjauho | 39,70 | 0,00 |
| Täysmaitojauhe | 227,80 | 0,00 |
| Rasvaton maitojauhe | 164,30 | 0,00 |
| Voi | 452,10 | 0,00 |
| Valkoinen sokeri | - | - |
| Munat | 30,95 | 0,00 |
| Tuoreet perunat | 10,90 | 0,00 |
| Kasvirasva | 138,55 | 0,00” |

”b)

Maatalouden maksuosien laskennassa huomioon otettavien maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmäärät:

Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine

Sveitsin puolella sovellettava perusmäärä

3 artiklan 2 kohta

EU:n puolella sovellettava perusmäärä

4 artiklan 2 kohta

CHF/100 kg netto

euroa/100 kg netto

Tavallinen vehnä

24,55

0,00

Durumvehnä

1,00

0,00

Ruis

17,70

0,00

Ohra

-

-

Maissi

-

-

Tavallinen vehnäjauho

39,70

0,00

Täysmaitojauhe

227,80

0,00

Rasvaton maitojauhe

164,30

0,00

Voi

452,10

0,00

Valkoinen sokeri

-

-

Munat

30,95

0,00

Tuoreet perunat

10,90

0,00

Kasvirasva

138,55

0,00”

---