# Eiropas Savienības C 93/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 93 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 24. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 93

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 24. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2013.–2014. GADA SESIJA2014. gada 3.–6. februāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 30, 29.1.2015 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2013.–2014. GADA SESIJA2014. gada 3.–6. februāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 30, 29.1.2015 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 30, 29.1.2015 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2014. gada 4. februāra |
| 2017/C 93/01 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par 29. pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2011. gads) (2013/2119(INI)) | 2 |
| 2017/C 93/02 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par Revīzijas palātas turpmāko lomu. Procedūra Revīzijas palātas locekļu iecelšanai — apspriešanās ar Eiropas Parlamentu (2012/2064(INI)) | 6 |
| 2017/C 93/03 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par ES tiesību aktu atbilstību un subsidiaritāti un proporcionalitāti — 19. ziņojums par tiesību aktu labāku izstrādi, 2011. gads (2013/2077(INI)) | 14 |
| 2017/C 93/04 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par ES ceļvedi homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai (2013/2183(INI)) | 21 |
| 2017/C 93/05 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par Direktīvas 2005/29/EK (Negodīgas komercprakses direktīvas) īstenošanu (2013/2116(INI)) | 27 |
| 2017/C 93/06 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par Eiropas Savienības rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā — civilās un administratīvās tieslietas dalībvalstīs (2013/2117(INI)) | 32 |
| 2017/C 93/07 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par viedtīklu attīstības vietējo un reģionālo ietekmi (2013/2128(INI)) | 34 |
| 2017/C 93/08 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par mazo lauku saimniecību nākotni (2013/2096(INI)) | 42 |
| 2017/C 93/09 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par integrētu paku piegādes tirgu e-tirdzniecības izaugsmei Eiropas Savienībā (2013/2043(INI)) | 47 |
| 2017/C 93/10 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem Eiropas Savienībā (2013/2115(INI)) | 53 |
| 2017/C 93/11 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par rīcības plānu Eiropas tēraudrūpniecības konkurētspējas un ilgtspējas nodrošināšanai (2013/2177(INI)) | 59 |
| | Trešdiena, 2014. gada 5. februāra |
| 2017/C 93/12 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par apdrošināšanu pret dabas vai cilvēka izraisītām katastrofām 2013/2174(INI)) | 68 |
| 2017/C 93/13 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par ES sadarbības nolīgumiem par konkurences politikas īstenošanu — turpmāk izmantojamā pieeja (2013/2921(RSP)) | 71 |
| 2017/C 93/14 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par Ieroču tirdzniecības līguma (ITL) ratifikāciju (2014/2534(RSP)) | 74 |
| 2017/C 93/15 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (2013/2135(INI)) | 79 |
| | Ceturtdiena, 2014. gada 6. februāra |
| 2017/C 93/16 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Komisijas 2013. gada 13. decembra Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1337/2013, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai (2014/2530(RSP)) | 103 |
| 2017/C 93/17 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Ukrainā (2014/2547(RSP)) | 105 |
| 2017/C 93/18 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Sīrijā (2014/2531(RSP)) | 108 |
| 2017/C 93/19 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Ēģiptē (2014/2532(RSP)) | 113 |
| 2017/C 93/20 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi (2014/2533(RSP)) | 118 |
| 2017/C 93/21 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2013. gada progresa ziņojumu (2013/2884(RSP)) | 122 |
| 2017/C 93/22 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas 2013. gada progresa ziņojumu (2013/2883(RSP)) | 128 |
| 2017/C 93/23 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Melnkalnes 2013. gada progresa ziņojumu (2013/2882(RSP)) | 136 |
| 2017/C 93/24 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Komisijas paziņojumu Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušana (2014/2511(RSP)) | 142 |
| 2017/C 93/25 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (2013/3002(RSP)) | 145 |
| 2017/C 93/26 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Taizemē (2014/2551(RSP)) | 147 |
| 2017/C 93/27 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Piedņestru (2014/2552(RSP)) | 150 |
| 2017/C 93/28 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Bahreinu, jo īpaši Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja un Ibrahim Sharif lietām (2014/2553(RSP)) | 154 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2014. gada 4. februāra

2017/C 93/01

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par 29. pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2011. gads) (2013/2119(INI))

2

2017/C 93/02

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par Revīzijas palātas turpmāko lomu. Procedūra Revīzijas palātas locekļu iecelšanai — apspriešanās ar Eiropas Parlamentu (2012/2064(INI))

6

2017/C 93/03

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par ES tiesību aktu atbilstību un subsidiaritāti un proporcionalitāti — 19. ziņojums par tiesību aktu labāku izstrādi, 2011. gads (2013/2077(INI))

14

2017/C 93/04

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par ES ceļvedi homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai (2013/2183(INI))

21

2017/C 93/05

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par Direktīvas 2005/29/EK (Negodīgas komercprakses direktīvas) īstenošanu (2013/2116(INI))

27

2017/C 93/06

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par Eiropas Savienības rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā — civilās un administratīvās tieslietas dalībvalstīs (2013/2117(INI))

32

2017/C 93/07

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par viedtīklu attīstības vietējo un reģionālo ietekmi (2013/2128(INI))

34

2017/C 93/08

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par mazo lauku saimniecību nākotni (2013/2096(INI))

42

2017/C 93/09

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par integrētu paku piegādes tirgu e-tirdzniecības izaugsmei Eiropas Savienībā (2013/2043(INI))

47

2017/C 93/10

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem Eiropas Savienībā (2013/2115(INI))

53

2017/C 93/11

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par rīcības plānu Eiropas tēraudrūpniecības konkurētspējas un ilgtspējas nodrošināšanai (2013/2177(INI))

59

Trešdiena, 2014. gada 5. februāra

2017/C 93/12

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par apdrošināšanu pret dabas vai cilvēka izraisītām katastrofām 2013/2174(INI))

68

2017/C 93/13

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par ES sadarbības nolīgumiem par konkurences politikas īstenošanu — turpmāk izmantojamā pieeja (2013/2921(RSP))

71

2017/C 93/14

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par Ieroču tirdzniecības līguma (ITL) ratifikāciju (2014/2534(RSP))

74

2017/C 93/15

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (2013/2135(INI))

79

Ceturtdiena, 2014. gada 6. februāra

2017/C 93/16

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Komisijas 2013. gada 13. decembra Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1337/2013, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai (2014/2530(RSP))

103

2017/C 93/17

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Ukrainā (2014/2547(RSP))

105

2017/C 93/18

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Sīrijā (2014/2531(RSP))

108

2017/C 93/19

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Ēģiptē (2014/2532(RSP))

113

2017/C 93/20

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi (2014/2533(RSP))

118

2017/C 93/21

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2013. gada progresa ziņojumu (2013/2884(RSP))

122

2017/C 93/22

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas 2013. gada progresa ziņojumu (2013/2883(RSP))

128

2017/C 93/23

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Melnkalnes 2013. gada progresa ziņojumu (2013/2882(RSP))

136

2017/C 93/24

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Komisijas paziņojumu Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušana (2014/2511(RSP))

142

2017/C 93/25

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (2013/3002(RSP))

NAIADES II

145

2017/C 93/26

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Taizemē (2014/2551(RSP))

147

2017/C 93/27

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Piedņestru (2014/2552(RSP))

150

2017/C 93/28

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Bahreinu, jo īpaši Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja un Ibrahim Sharif lietām (2014/2553(RSP))

Nabeel Rajab

Abdulhadi al-Khawaja

Ibrahim Sharif

154

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2014. gada 4. februāra |
| 2017/C 93/29 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Lara Comi imunitāti un privilēģijas (2014/2014(IMM)) | 157 |
| 2017/C 93/30 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra lēmums par pieprasījumu atcelt Zbigniew Ziobro imunitāti (2013/2189(IMM)) | 159 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2014. gada 4. februāra

2017/C 93/29

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Lara Comi imunitāti un privilēģijas (2014/2014(IMM))

Lara Comi

157

2017/C 93/30

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra lēmums par pieprasījumu atcelt Zbigniew Ziobro imunitāti (2013/2189(IMM))

Zbigniew Ziobro

159

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2014. gada 4. februāra |
| 2017/C 93/31 | P7_TA(2014)0047Grenlandes iekļaušana Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanā ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 attiecībā uz Grenlandes iekļaušanu Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanā (COM(2013)0427 – C7-0179/2013 – 2013/0198(COD))P7_TC1-COD(2013)0198Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 attiecībā uz Grenlandes iekļaušanu Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanā | 161 |
| 2017/C 93/32 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko paredz noteikumus un procedūras Grenlandes līdzdalībai Kimberli procesa sertifikācijas sistēmā (COM(2013)0429 – C7-0232/2013 – 2013/0201(CNS)) | 162 |
| 2017/C 93/33 | P7_TA(2014)0049Migrācija uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem (COM(2013)0937 – C7-0008/2014 – 2013/0449(COD))P7_TC1-COD(2013)0449Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem | 163 |
| 2017/C 93/34 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis tiek pilnvarotas parakstīt vai ratificēt 2012. gada Keiptaunas nolīgumu par 1993. gada Torremolinosas protokola, kas attiecas uz 1977. gada Torremolinosas Starptautisko konvenciju par zvejas kuģu drošību, noteikumu īstenošanu vai pievienoties tam (13408/2013 – C7-0389/2013 – 2013/0020(NLE)) | 164 |
| 2017/C 93/35 | P7_TA(2014)0054Brīvas pārvietošanās veicināšana, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pilsoņu un uzņēmumu brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu Eiropas Savienībā, un grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1024/2012 (COM(2013)0228 – C7-0111/2013 – 2013/0119(COD))P7_TC1-COD(2013)0119Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014 par pilsoņu un uzņēmumu brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu Eiropas Savienībā, un grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1024/2012 | 165 |
| 2017/C 93/36 | P7_TA(2014)0055Vielu un maisījumu klasificēšana, marķēšana un iepakošana ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvas 92/58/EEK, 92/85/EEK, 94/33/EK, 98/24/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/37/EK, lai pielāgotu tās Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (COM(2013)0102 – C7-0047/2013 – 2013/0062(COD))P7_TC1-COD(2013)0062Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES, ar ko groza Padomes Direktīvas 92/58/EEK, 92/85/EEK, 94/33/EK, 98/24/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/37/EK, lai tās pielāgotu Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu | 239 |
| 2017/C 93/37 | P7_TA(2014)0056Autortiesības un blakustiesības, un muzikālo darbu tiešsaistes izmantošanas tiesību daudzteritoriālā licencēšana ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiešsaistes tiesību daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū (COM(2012)0372 – C7-0183/2012 – 2012/0180(COD))P7_TC1-COD(2012)0180Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū | 240 |
| 2017/C 93/38 | P7_TA(2014)0057Kriminālsankcijas iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas un tirgus manipulāciju gadījumā ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kriminālsankcijām iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas un tirgus manipulāciju gadījumā (COM(2011)0654 – C7-0358/2011 – 2011/0297(COD))P7_TC1-COD(2011)0297Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) | 241 |
| 2017/C 93/39 | P7_TA(2014)0058Energoinfrastruktūras investīciju projekti ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka kārtību, kādā ziņot Komisijai par energoinfrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Savienībā, un aizstāj Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010 (COM(2013)0153 – C7-0075/2013 – 2013/0082(COD))P7_TC1-COD(2013)0082Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014 par Eiropas Savienībā īstenotu energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošanu Komisijai, ar ko aizstāj Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 736/96 | 242 |
| 2017/C 93/40 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra lēmums par priekšlikumu iecelt Klaus Heiner Lehne par Revīzijas palātas locekli (C7-0423/2013 – 2013/0813(NLE)) | 243 |
| | Trešdiena, 2014. gada 5. februāra |
| 2017/C 93/41 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 1178/2011, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi (D029683/02 – 2014/2500(RPS)) | 244 |
| 2017/C 93/42 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2014. gada 7. janvāra deleģēto regulu par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (C(2013)9651 – 2014/2508(DEA)) | 245 |
| 2017/C 93/43 | P7_TA(2014)0072Trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi sezonas nodarbinātības nolūkos ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem sezonas nodarbinātības nolūkos (COM(2010)0379 – C7-0180/2010 – 2010/0210(COD))P7_TC1-COD(2010)0210Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem nodarbinātības kā sezonas darbiniekiem nolūkā | 246 |
| 2017/C 93/44 | P7_TA(2014)0073Atlantijas lielacu tunzivju ievešana ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 827/2004, ar ko aizliedz ievest Bolīvijas, Kambodžas, Ekvatoriālās Gvinejas, Gruzijas un Sjerraleones izcelsmes Atlantijas lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un atceļ Regulu (EK) Nr. 1036/2001 (COM(2013)0185 – C7-0091/2013 – 2013/0097(COD))P7_TC1-COD(2013)0097Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 827/2004, ar ko aizliedz ievest Bolīvijas, Kambodžas, Ekvatoriālās Gvinejas, Gruzijas un Sjerraleones izcelsmes Atlantijas lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un atceļ Regulu (EK) Nr. 1036/2001 | 247 |
| 2017/C 93/45 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (11871/2013 – C7-0484/2013 – 2013/0216(NLE)) | 248 |
| 2017/C 93/46 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (12274/2013 – C7-0237/2013 – 2011/0410(CNS)) | 249 |
| 2017/C 93/47 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra lēmums par Eiropas Centrālās bankas priekšlikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieces iecelšanu (N7-0003/2014 – C7-0017/2014 – 2014/0900(NLE)) | 258 |
| 2017/C 93/48 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (12418/2012 – C7-0146/2013 – 2012/0127(NLE)) | 259 |
| 2017/C 93/49 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis tiek pilnvarotas Eiropas Savienības interesēs ratificēt Ieroču tirdzniecības līgumu (12178/2013 – C7-0233/2013 – 2013/0225(NLE)) | 260 |
| 2017/C 93/50 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (COM(2013)0192 – C7-0097/2013 – 2013/0103(COD)) | 261 |
| 2017/C 93/51 | P7_TA(2014)0083Atbilstība kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (COM(2013)0009 – C7-0019/2013 – 2013/0007(COD))P7_TC1-COD(2013)0007Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem | 297 |
| 2017/C 93/52 | P7_TA(2014)0084Iekārtas un aizsardzības sistēmas, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0772 – C7-0426/2011 – 2011/0356(COD))P7_TC1-COD(2011)0356Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (pārstrādāta redakcija) | 320 |
| 2017/C 93/53 | P7_TA(2014)0085Civilām vajadzībām paredzētas sprāgstvielas ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0771 – C7-0423/2011 – 2011/0349(COD))P7_TC1-COD(2011)0349Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību (pārstrādāta redakcija) | 322 |
| 2017/C 93/54 | P7_TA(2014)0086Neautomātiskie svari ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu to tiesību aktu tuvināšanu, kas attiecas uz to, kā darīt pieejamus tirgū neautomātiskos svarus (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0766 – C7-0430/2011 – 2011/0352(COD))P7_TC1-COD(2011)0352Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz neautomātisko svaru pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija) | 324 |
| 2017/C 93/55 | P7_TA(2014)0087Elektromagnētiskā savietojamība ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā saskaņot dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību (pārstrādāta redakcija) (COM(2011)0765 – C7-0429/2011 – 2011/0351(COD))P7_TC1-COD(2011)0351Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (pārstrādāta redakcija) | 326 |
| 2017/C 93/56 | P7_TA(2014)0088Elektroiekārtas, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz to, kā darīt pieejamas tirgū elektroiekārtas, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0773 – C7-0427/2011 – 2011/0357(COD))P7_TC1-COD(2011)0357Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (pārstrādāta redakcija) | 328 |
| 2017/C 93/57 | P7_TA(2014)0089Lifti un liftu aizsargierīces ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz to, kā darīt pieejamus tirgū liftus un liftu aizsargierīces (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0770 – C7-0421/2011 – 2011/0354(COD))P7_TC1-COD(2011)0354Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz liftiem un liftu drošības sastāvdaļām (pārstrādāta redakcija) | 330 |
| 2017/C 93/58 | P7_TA(2014)0090Vienkāršas spiedtvertnes ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu, kuri attiecas uz to, kā vienkāršas spiedtvertnes darīt pieejamas tirgū (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0768 – C7-0428/2011 – 2011/0350(COD))P7_TC1-COD(2011)0350Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršu spiedtvertņu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija) | 332 |
| 2017/C 93/59 | P7_TA(2014)0091Mērinstrumenti ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0769 – C7-0422/2011 – 2011/0353(COD))P7_TC1-COD(2011)0353Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija) | 334 |
| 2017/C 93/60 | P7_TA(2014)0092Kompensācija un atbalsts pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulu (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus (COM(2013)0130 – C7-0066/2013 – 2013/0072(COD))P7_TC1-COD(2013)0072Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulu (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus (
  1
  ) | 336 |
| 2017/C 93/61 | P7_TA(2014)0093Maksātnespējas procedūras ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām (COM(2012)0744 – C7-0413/2012 – 2012/0360(COD))P7_TC1-COD(2012)0360Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām | 366 |
| | Ceturtdiena, 2014. gada 6. februāra |
| 2017/C 93/62 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (COM(2013)0520 – C7-0223/2013 – 2013/0253(COD)) | 389 |
| 2017/C 93/63 | Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra lēmums par iebildumu neizteikšanu pret projektu Komisijas regulai (ES) Nr. .../..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1031/2010, jo īpaši, lai noteiktu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu apjomus, kuri izsolāmi 2013.–2020. gadā (D031326/02 – 2014/2523(RPS)) | 441 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2014. gada 4. februāra

2017/C 93/31

P7_TA(2014)0047Grenlandes iekļaušana Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanā ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 attiecībā uz Grenlandes iekļaušanu Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanā (COM(2013)0427 – C7-0179/2013 – 2013/0198(COD))P7_TC1-COD(2013)0198Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 attiecībā uz Grenlandes iekļaušanu Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanā

161

2017/C 93/32

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko paredz noteikumus un procedūras Grenlandes līdzdalībai Kimberli procesa sertifikācijas sistēmā (COM(2013)0429 – C7-0232/2013 – 2013/0201(CNS))

162

2017/C 93/33

P7_TA(2014)0049Migrācija uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem (COM(2013)0937 – C7-0008/2014 – 2013/0449(COD))P7_TC1-COD(2013)0449Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem

163

2017/C 93/34

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis tiek pilnvarotas parakstīt vai ratificēt 2012. gada Keiptaunas nolīgumu par 1993. gada Torremolinosas protokola, kas attiecas uz 1977. gada Torremolinosas Starptautisko konvenciju par zvejas kuģu drošību, noteikumu īstenošanu vai pievienoties tam (13408/2013 – C7-0389/2013 – 2013/0020(NLE))

164

2017/C 93/35

P7_TA(2014)0054Brīvas pārvietošanās veicināšana, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pilsoņu un uzņēmumu brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu Eiropas Savienībā, un grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1024/2012 (COM(2013)0228 – C7-0111/2013 – 2013/0119(COD))P7_TC1-COD(2013)0119Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014 par pilsoņu un uzņēmumu brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu Eiropas Savienībā, un grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1024/2012

165

2017/C 93/36

P7_TA(2014)0055Vielu un maisījumu klasificēšana, marķēšana un iepakošana ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvas 92/58/EEK, 92/85/EEK, 94/33/EK, 98/24/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/37/EK, lai pielāgotu tās Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (COM(2013)0102 – C7-0047/2013 – 2013/0062(COD))P7_TC1-COD(2013)0062Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES, ar ko groza Padomes Direktīvas 92/58/EEK, 92/85/EEK, 94/33/EK, 98/24/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/37/EK, lai tās pielāgotu Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu

239

2017/C 93/37

P7_TA(2014)0056Autortiesības un blakustiesības, un muzikālo darbu tiešsaistes izmantošanas tiesību daudzteritoriālā licencēšana ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiešsaistes tiesību daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū (COM(2012)0372 – C7-0183/2012 – 2012/0180(COD))P7_TC1-COD(2012)0180Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū

240

2017/C 93/38

P7_TA(2014)0057Kriminālsankcijas iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas un tirgus manipulāciju gadījumā ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kriminālsankcijām iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas un tirgus manipulāciju gadījumā (COM(2011)0654 – C7-0358/2011 – 2011/0297(COD))P7_TC1-COD(2011)0297Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva)

241

2017/C 93/39

P7_TA(2014)0058Energoinfrastruktūras investīciju projekti ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka kārtību, kādā ziņot Komisijai par energoinfrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Savienībā, un aizstāj Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010 (COM(2013)0153 – C7-0075/2013 – 2013/0082(COD))P7_TC1-COD(2013)0082Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014 par Eiropas Savienībā īstenotu energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošanu Komisijai, ar ko aizstāj Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 736/96

242

2017/C 93/40

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra lēmums par priekšlikumu iecelt Klaus Heiner Lehne par Revīzijas palātas locekli (C7-0423/2013 – 2013/0813(NLE))

Klaus Heiner Lehne

243

Trešdiena, 2014. gada 5. februāra

2017/C 93/41

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 1178/2011, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi (D029683/02 – 2014/2500(RPS))

244

2017/C 93/42

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2014. gada 7. janvāra deleģēto regulu par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (C(2013)9651 – 2014/2508(DEA))

245

2017/C 93/43

P7_TA(2014)0072Trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi sezonas nodarbinātības nolūkos ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem sezonas nodarbinātības nolūkos (COM(2010)0379 – C7-0180/2010 – 2010/0210(COD))P7_TC1-COD(2010)0210Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem nodarbinātības kā sezonas darbiniekiem nolūkā

246

2017/C 93/44

P7_TA(2014)0073Atlantijas lielacu tunzivju ievešana ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 827/2004, ar ko aizliedz ievest Bolīvijas, Kambodžas, Ekvatoriālās Gvinejas, Gruzijas un Sjerraleones izcelsmes Atlantijas lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un atceļ Regulu (EK) Nr. 1036/2001 (COM(2013)0185 – C7-0091/2013 – 2013/0097(COD))P7_TC1-COD(2013)0097Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 827/2004, ar ko aizliedz ievest Bolīvijas, Kambodžas, Ekvatoriālās Gvinejas, Gruzijas un Sjerraleones izcelsmes Atlantijas lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un atceļ Regulu (EK) Nr. 1036/2001

Thunnus obesus

Thunnus obesus

247

2017/C 93/45

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (11871/2013 – C7-0484/2013 – 2013/0216(NLE))

248

2017/C 93/46

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (12274/2013 – C7-0237/2013 – 2011/0410(CNS))

249

2017/C 93/47

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra lēmums par Eiropas Centrālās bankas priekšlikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieces iecelšanu (N7-0003/2014 – C7-0017/2014 – 2014/0900(NLE))

258

2017/C 93/48

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (12418/2012 – C7-0146/2013 – 2012/0127(NLE))

259

2017/C 93/49

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis tiek pilnvarotas Eiropas Savienības interesēs ratificēt Ieroču tirdzniecības līgumu (12178/2013 – C7-0233/2013 – 2013/0225(NLE))

260

2017/C 93/50

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (COM(2013)0192 – C7-0097/2013 – 2013/0103(COD))

261

2017/C 93/51

P7_TA(2014)0083Atbilstība kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (COM(2013)0009 – C7-0019/2013 – 2013/0007(COD))P7_TC1-COD(2013)0007Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem

297

2017/C 93/52

P7_TA(2014)0084Iekārtas un aizsardzības sistēmas, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0772 – C7-0426/2011 – 2011/0356(COD))P7_TC1-COD(2011)0356Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (pārstrādāta redakcija)

320

2017/C 93/53

P7_TA(2014)0085Civilām vajadzībām paredzētas sprāgstvielas ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0771 – C7-0423/2011 – 2011/0349(COD))P7_TC1-COD(2011)0349Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību (pārstrādāta redakcija)

322

2017/C 93/54

P7_TA(2014)0086Neautomātiskie svari ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu to tiesību aktu tuvināšanu, kas attiecas uz to, kā darīt pieejamus tirgū neautomātiskos svarus (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0766 – C7-0430/2011 – 2011/0352(COD))P7_TC1-COD(2011)0352Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz neautomātisko svaru pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija)

324

2017/C 93/55

P7_TA(2014)0087Elektromagnētiskā savietojamība ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā saskaņot dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību (pārstrādāta redakcija) (COM(2011)0765 – C7-0429/2011 – 2011/0351(COD))P7_TC1-COD(2011)0351Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (pārstrādāta redakcija)

326

2017/C 93/56

P7_TA(2014)0088Elektroiekārtas, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz to, kā darīt pieejamas tirgū elektroiekārtas, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0773 – C7-0427/2011 – 2011/0357(COD))P7_TC1-COD(2011)0357Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (pārstrādāta redakcija)

328

2017/C 93/57

P7_TA(2014)0089Lifti un liftu aizsargierīces ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz to, kā darīt pieejamus tirgū liftus un liftu aizsargierīces (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0770 – C7-0421/2011 – 2011/0354(COD))P7_TC1-COD(2011)0354Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz liftiem un liftu drošības sastāvdaļām (pārstrādāta redakcija)

330

2017/C 93/58

P7_TA(2014)0090Vienkāršas spiedtvertnes ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu, kuri attiecas uz to, kā vienkāršas spiedtvertnes darīt pieejamas tirgū (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0768 – C7-0428/2011 – 2011/0350(COD))P7_TC1-COD(2011)0350Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršu spiedtvertņu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija)

332

2017/C 93/59

P7_TA(2014)0091Mērinstrumenti ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0769 – C7-0422/2011 – 2011/0353(COD))P7_TC1-COD(2011)0353Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija)

334

2017/C 93/60

P7_TA(2014)0092Kompensācija un atbalsts pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulu (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus (COM(2013)0130 – C7-0066/2013 – 2013/0072(COD))P7_TC1-COD(2013)0072Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulu (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus (
  1
  )

1

336

2017/C 93/61

P7_TA(2014)0093Maksātnespējas procedūras ***IEiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām (COM(2012)0744 – C7-0413/2012 – 2012/0360(COD))P7_TC1-COD(2012)0360Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām

366

Ceturtdiena, 2014. gada 6. februāra

2017/C 93/62

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (COM(2013)0520 – C7-0223/2013 – 2013/0253(COD))

389

2017/C 93/63

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra lēmums par iebildumu neizteikšanu pret projektu Komisijas regulai (ES) Nr. .../..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1031/2010, jo īpaši, lai noteiktu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu apjomus, kuri izsolāmi 2013.–2020. gadā (D031326/02 – 2014/2523(RPS))

441

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

24.3.2017

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2013.–2014. GADA SESIJA

2014. gada 3.–6. februāra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 30, 29.1.2015.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2014. gada 4. februāra

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/2

---

P7_TA(2014)0051

29. pārskats par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2011. gads)

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par 29. pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2011. gads) (2013/2119(INI))

(2017/C 093/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 29. pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2011. gads) (COM(2012)0714), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 29. pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2011. gads) (COM(2012)0714),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu “EU Pilot novērtējuma ziņojums” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu “EU Pilot novērtējuma ziņojums” (COM(2010)0070),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Otrais EU Pilot novērtējuma ziņojums” (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Otrais EU Pilot novērtējuma ziņojums” (COM(2011)0930),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. septembra paziņojumu “Rezultātu Eiropa — Kopienas tiesību aktu piemērošana” (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. septembra paziņojumu “Rezultātu Eiropa — Kopienas tiesību aktu piemērošana” (COM(2007)0502),

| — | ņemot vērā Komisijas 2002. gada 20. marta paziņojumu par attiecībām ar sūdzības iesniedzējiem par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 20. marta paziņojumu par attiecībām ar sūdzības iesniedzējiem par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem (COM(2002)0141),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. aprīļa paziņojumu ar nosaukumu “Atjaunināts paziņojums par attiecībām ar sūdzības iesniedzēju saistībā ar Savienības tiesību piemērošanu” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. aprīļa paziņojumu ar nosaukumu “Atjaunināts paziņojums par attiecībām ar sūdzības iesniedzēju saistībā ar Savienības tiesību piemērošanu” (COM(2012)0154),

| — | ņemot vērā 2011. gada 14. septembra rezolūciju par divdesmit septīto pārskatu par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2009. gads) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 14. septembra rezolūciju par divdesmit septīto pārskatu par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2009. gads) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Juridiskā dienesta 2013. gada 26. novembra juridisko atzinumu “Piekļuve informācijai par pienākumu neizpildes priekšprocedūru ierosināšanas gadījumiem EU Pilot un pārskata par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību kontekstā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Juridiskā dienesta 2013. gada 26. novembra juridisko atzinumu “Piekļuve informācijai par pienākumu neizpildes priekšprocedūru ierosināšanas gadījumiem EU Pilot un pārskata par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību kontekstā”,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentus, kas pievienoti 29. pārskatam par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (SWD(2012)0399 un SWD(2012)0400), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentus, kas pievienoti 29. pārskatam par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (SWD(2012)0399 un SWD(2012)0400),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A7-0055/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A7-0055/2014),

| A. | tā kā, īstenojot Lisabonas līgumu, tika ieviesti vairāki jauni tiesiskie pamati ar mērķi atvieglot ES tiesību aktu īstenošanu, piemērošanu un izpildi; |
| --- | --- |

A.

tā kā, īstenojot Lisabonas līgumu, tika ieviesti vairāki jauni tiesiskie pamati ar mērķi atvieglot ES tiesību aktu īstenošanu, piemērošanu un izpildi;

| B. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā paredzētās tiesības uz labu pārvaldību ir noteiktas kā ikvienas personas tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu iestādēs; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā paredzētās tiesības uz labu pārvaldību ir noteiktas kā ikvienas personas tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu iestādēs;

| C. | tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 298. pantu, veicot uzdevumus, Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 298. pantu, veicot uzdevumus, Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu;

| D. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta Juridiskā dienesta sniegto informāciju EU Pilot projektam, tiešsaistes platformai, ko dalībvalstis un Komisija izmanto, lai precizētu faktiskos un juridiskos apstākļus saistībā ar ES tiesību aktu piemērošanu radušos problēmu gadījumā, nav nekāda juridiskā statusa un tā kā saskaņā ar Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām Eiropas Komisijai jādara pieejams Parlamentam informācijas kopsavilkums par visām pienākumu neizpildes procedūrām, sākot no oficiālas paziņojuma vēstules, tostarp par katru gadījumu atsevišķi, un tā var liegt piekļuvi vienīgi EU Pilot pieejamajiem personas datiem, |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta Juridiskā dienesta sniegto informāciju EU Pilot projektam, tiešsaistes platformai, ko dalībvalstis un Komisija izmanto, lai precizētu faktiskos un juridiskos apstākļus saistībā ar ES tiesību aktu piemērošanu radušos problēmu gadījumā, nav nekāda juridiskā statusa un tā kā saskaņā ar Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām Eiropas Komisijai jādara pieejams Parlamentam informācijas kopsavilkums par visām pienākumu neizpildes procedūrām, sākot no oficiālas paziņojuma vēstules, tostarp par katru gadījumu atsevišķi, un tā var liegt piekļuvi vienīgi EU Pilot pieejamajiem personas datiem,

| 1. | atkārtoti pauž nostāju, ka Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. pantā noteiktā Komisijas galvenā funkcija ir būt līgumu uzraudzītājai; šajā sakarībā norāda, ka Komisijas tiesības un pienākums pārraudzīt ES tiesību aktu piemērošanu un cita starpā uzsākt pienākumu neizpildes procedūru pret dalībvalsti, kas nav izpildījusi līgumos noteiktās saistības (2), ir Savienības tiesiskās sistēmas stūrakmens un tādējādi ir savietojams ar tādas Savienības jēdzienu, kuras pamatā ir tiesiskums; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž nostāju, ka Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. pantā noteiktā Komisijas galvenā funkcija ir būt līgumu uzraudzītājai; šajā sakarībā norāda, ka Komisijas tiesības un pienākums pārraudzīt ES tiesību aktu piemērošanu un cita starpā uzsākt pienākumu neizpildes procedūru pret dalībvalsti, kas nav izpildījusi līgumos noteiktās saistības (2), ir Savienības tiesiskās sistēmas stūrakmens un tādējādi ir savietojams ar tādas Savienības jēdzienu, kuras pamatā ir tiesiskums;

| 2. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas gada pārskatu (3) tā pēdējo gadu laikā ir samazinājusi no jauna ierosināto pienākumu neizpildes procedūru skaitu, 2009. gadā uzsākot 2 900 šādas procedūras, 2010. gadā — 2 100 procedūras un 2011. gadā — 1 775 procedūras; tomēr norāda, ka ikgadējais ziņojums arī apliecina nokavētas transponēšanas gadījumus dažu pēdējo gadu laikā (1 185 gadījumi 2011. gadā, 855 gadījumi 2010. gadā un 531 gadījums 2009. gadā) un ka četras jomas, kurās ir visbiežāk sastopami pienākumu neizpildes procedūru gadījumi, ir vide (17 %), iekšējais tirgus (15 %), transports (15 %) un nodokļi (12 %); |
| --- | --- |

2.

norāda, ka saskaņā ar Komisijas gada pārskatu (3) tā pēdējo gadu laikā ir samazinājusi no jauna ierosināto pienākumu neizpildes procedūru skaitu, 2009. gadā uzsākot 2 900 šādas procedūras, 2010. gadā — 2 100 procedūras un 2011. gadā — 1 775 procedūras; tomēr norāda, ka ikgadējais ziņojums arī apliecina nokavētas transponēšanas gadījumus dažu pēdējo gadu laikā (1 185 gadījumi 2011. gadā, 855 gadījumi 2010. gadā un 531 gadījums 2009. gadā) un ka četras jomas, kurās ir visbiežāk sastopami pienākumu neizpildes procedūru gadījumi, ir vide (17 %), iekšējais tirgus (15 %), transports (15 %) un nodokļi (12 %);

| 3. | norāda, ka salīdzinājumā ar 88 % lietu, kas slēgtas 2010. gadā, ir samazinājies to pienākumu neizpildes lietu īpatsvars (60,4 %), kas 2011. gadā slēgtas pirms iesniegšanas Tiesā; uzskata, ka ir būtiski turpināt dalībvalstu darbību rūpīgu uzraudzību, ņemot vērā to, ka daži lūgumraksti Parlamentam un sūdzības Komisijai attiecas uz problēmām, kas vēl nav atrisinātas arī pēc tam, kad lieta ir slēgta; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka salīdzinājumā ar 88 % lietu, kas slēgtas 2010. gadā, ir samazinājies to pienākumu neizpildes lietu īpatsvars (60,4 %), kas 2011. gadā slēgtas pirms iesniegšanas Tiesā; uzskata, ka ir būtiski turpināt dalībvalstu darbību rūpīgu uzraudzību, ņemot vērā to, ka daži lūgumraksti Parlamentam un sūdzības Komisijai attiecas uz problēmām, kas vēl nav atrisinātas arī pēc tam, kad lieta ir slēgta;

| 4. | norāda, ka tika slēgtas 399 pienākumu neizpildes lietas, jo dalībvalsts apliecināja savu atbilstību ES tiesību aktiem, veltot lielas pūles, lai novērstu pārkāpumu, pirms lieta iesniegta Tiesā; arī norāda, ka Tiesa 2011. gadā pasludināja 62 spriedumus saskaņā ar LESD 258. pantu, un 53 no šiem spriedumiem (85 %) bija Komisijas labā; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka tika slēgtas 399 pienākumu neizpildes lietas, jo dalībvalsts apliecināja savu atbilstību ES tiesību aktiem, veltot lielas pūles, lai novērstu pārkāpumu, pirms lieta iesniegta Tiesā; arī norāda, ka Tiesa 2011. gadā pasludināja 62 spriedumus saskaņā ar LESD 258. pantu, un 53 no šiem spriedumiem (85 %) bija Komisijas labā;

| 5. | pauž bažas par to, ka nemitīgi pieaug dalībvalstu nokavētas transponēšanas pārkāpumu skaits, jo 2011. gada beigās vēl nebija izskatītas 763 pārkāpuma lietas par nokavētu transponēšanu, kas ir par 60 % vairāk nekā iepriekšējā gada atbilstošais rādītājs; |
| --- | --- |

5.

pauž bažas par to, ka nemitīgi pieaug dalībvalstu nokavētas transponēšanas pārkāpumu skaits, jo 2011. gada beigās vēl nebija izskatītas 763 pārkāpuma lietas par nokavētu transponēšanu, kas ir par 60 % vairāk nekā iepriekšējā gada atbilstošais rādītājs;

| 6. | norāda, ka Komisija 2011. gada beigās vērsās Eiropas Savienības Tiesā, iesniedzot prasības pieteikumus par pirmajiem nokavētas transponēšanas pārkāpumiem ar prasījumu piemērot finanšu sankcijas saskaņā ar LESD 260. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka Komisija 2011. gada beigās vērsās Eiropas Savienības Tiesā, iesniedzot prasības pieteikumus par pirmajiem nokavētas transponēšanas pārkāpumiem ar prasījumu piemērot finanšu sankcijas saskaņā ar LESD 260. panta 3. punktu;

| 7. | tomēr uzskata, ka šie statistikas dati pietiekami precīzi neatspoguļo faktisko ES tiesību aktu ievērošanas trūkumu, bet gan “tikai liecina par nopietnākajiem pārkāpumu gadījumiem vai aktīvāko personu vai struktūru sūdzībām”; norāda, ka “Komisijas rīcībā patlaban nav ne politikas instrumentu, ne arī resursu, lai sistemātiski konstatētu un apstiprinātu visus tiesību aktu neīstenošanas gadījumus” (4); |
| --- | --- |

7.

tomēr uzskata, ka šie statistikas dati pietiekami precīzi neatspoguļo faktisko ES tiesību aktu ievērošanas trūkumu, bet gan “tikai liecina par nopietnākajiem pārkāpumu gadījumiem vai aktīvāko personu vai struktūru sūdzībām”; norāda, ka “Komisijas rīcībā patlaban nav ne politikas instrumentu, ne arī resursu, lai sistemātiski konstatētu un apstiprinātu visus tiesību aktu neīstenošanas gadījumus” (4);

| 8. | vērš uzmanību uz to, ka ES iestāžu nolīgums par deklarācijām, ar kurām nosaka direktīvas un transponējošo valsts aktu attiecīgo daļu atbilstības (korelācijas tabulas), stājās spēkā 2011. gada 1. novembrī un ka tāpēc nebija iespējams izvērtēt tā īstenošanu šajā gada pārskatā; |
| --- | --- |

8.

vērš uzmanību uz to, ka ES iestāžu nolīgums par deklarācijām, ar kurām nosaka direktīvas un transponējošo valsts aktu attiecīgo daļu atbilstības (korelācijas tabulas), stājās spēkā 2011. gada 1. novembrī un ka tāpēc nebija iespējams izvērtēt tā īstenošanu šajā gada pārskatā;

| 9. | sagaida, ka Komisija sākotnējo šo deklarāciju īstenošanas pārskatu sniegs līdz 2014. gada 1. novembrim, kā tas bija tās apsolīts gada pārskatā; |
| --- | --- |

9.

sagaida, ka Komisija sākotnējo šo deklarāciju īstenošanas pārskatu sniegs līdz 2014. gada 1. novembrim, kā tas bija tās apsolīts gada pārskatā;

| 10. | uzskata, ka attiecībā uz pienākumu neizpildes procedūras īstenošanu saskaņā ar LESD 258. un 260. pantu Komisijai būtu jānodrošina, ka lūgumraksti, kas iesniegti Parlamentam, un sūdzības, kas iesniegtas Komisijai, izskata vienlīdz nopietni; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka attiecībā uz pienākumu neizpildes procedūras īstenošanu saskaņā ar LESD 258. un 260. pantu Komisijai būtu jānodrošina, ka lūgumraksti, kas iesniegti Parlamentam, un sūdzības, kas iesniegtas Komisijai, izskata vienlīdz nopietni;

| 11. | norāda, ka ES pilsoņu un iedzīvotāju iesniegtajos lūgumrakstos ir norādes uz ES tiesību aktu pārkāpumiem, jo īpaši pamattiesību, vides, iekšējā tirgus un īpašumtiesību jomā; uzskata, ka lūgumraksti liecina par joprojām bieži sastopamiem un plaši izplatītiem ES tiesību aktu nepilnīgas transponēšanas vai nepareizas piemērošanas gadījumiem; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka ES pilsoņu un iedzīvotāju iesniegtajos lūgumrakstos ir norādes uz ES tiesību aktu pārkāpumiem, jo īpaši pamattiesību, vides, iekšējā tirgus un īpašumtiesību jomā; uzskata, ka lūgumraksti liecina par joprojām bieži sastopamiem un plaši izplatītiem ES tiesību aktu nepilnīgas transponēšanas vai nepareizas piemērošanas gadījumiem;

| 12. | aicina Komisiju atbilstību ES tiesību aktiem noteikt par patiesu politisko prioritāti, kas jāīsteno ciešā sadarbībā ar Parlamentu, kuram ir pienākums: a) panākt, ka Komisija uzņemas politisko pārskatatbildību, un b) kā vienam no likumdevējiem pārliecināties, ka arī Parlaments ir pilnībā informēts par to, kā nepārtraukti uzlabot savu likumdošanas darbu; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju atbilstību ES tiesību aktiem noteikt par patiesu politisko prioritāti, kas jāīsteno ciešā sadarbībā ar Parlamentu, kuram ir pienākums: a) panākt, ka Komisija uzņemas politisko pārskatatbildību, un b) kā vienam no likumdevējiem pārliecināties, ka arī Parlaments ir pilnībā informēts par to, kā nepārtraukti uzlabot savu likumdošanas darbu;

| 13. | norāda, ka sūdzību izskatīšanas procedūrās sistemātiski jāizmanto atbilstības veicināšanas līdzekļi un Parlamenta pārbaudes tiesības; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka sūdzību izskatīšanas procedūrās sistemātiski jāizmanto atbilstības veicināšanas līdzekļi un Parlamenta pārbaudes tiesības;

| 14. | norāda, ka pienākumu neizpildes procedūru veido divi posmi: administratīvais (izmeklēšanas) posms un lietas izskatīšanas posms Eiropas Savienības Tiesā; norāda — Komisija atzīst, ka “pilsoņi, uzņēmumi un ieinteresētās personas sniedz būtisku ieguldījumu (..), ziņojot par nepilnībām, dalībvalstu iestādēm transponējot un/vai piemērojot ES tiesību aktus”; turklāt norāda, ka “līdzko Komisija ir konstatējusi problēmas, starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti tiek sāktas divpusējas sarunas, lai šīs problēmas pēc iespējas ātrāk atrisinātu, izmantojot EU Pilot platformu” (5); |
| --- | --- |

14.

norāda, ka pienākumu neizpildes procedūru veido divi posmi: administratīvais (izmeklēšanas) posms un lietas izskatīšanas posms Eiropas Savienības Tiesā; norāda — Komisija atzīst, ka “pilsoņi, uzņēmumi un ieinteresētās personas sniedz būtisku ieguldījumu (..), ziņojot par nepilnībām, dalībvalstu iestādēm transponējot un/vai piemērojot ES tiesību aktus”; turklāt norāda, ka “līdzko Komisija ir konstatējusi problēmas, starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti tiek sāktas divpusējas sarunas, lai šīs problēmas pēc iespējas ātrāk atrisinātu, izmantojot EU Pilot platformu” (5);

| 15. | šajā sakarībā norāda, ka EU Pilot projekts ir noteikts kā tāda platforma “divpusējām sarunām starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti” (6), kam “nav nekāda juridiskā statusa, bet kas ir vienkāršs darba instruments, kuru Komisija var izmantot savas administratīvās autonomijas ietvaros” (7) pienākumu neizpildes priekšprocedūrās; |
| --- | --- |

15.

šajā sakarībā norāda, ka EU Pilot projekts ir noteikts kā tāda platforma “divpusējām sarunām starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti” (6), kam “nav nekāda juridiskā statusa, bet kas ir vienkāršs darba instruments, kuru Komisija var izmantot savas administratīvās autonomijas ietvaros” (7) pienākumu neizpildes priekšprocedūrās;

| 16. | pauž nožēlu par to, ka EU Pilot projektam trūkst juridiskā statusa, un uzskata, ka “leģitimitāti var nodrošināt, sekmējot pārredzamību un sūdzību iesniedzēju un [Eiropas Parlamenta] līdzdalību ... EU Pilot projektā, savukārt likumību var nodrošināt, cik vien drīz iespējams pieņemot juridiski saistošu tiesību aktu, kurā paredzēti noteikumi, kas reglamentē pienākumu neizpildes priekšprocedūru un pienākumu neizpildes procedūru kopumā”, kā noradīts nesenā Parlamenta pētījumā (8); uzskata, ka šādā juridiski saistošā tiesību aktā būtu skaidri jānosaka atsevišķu sūdzību iesniedzēju un Komisijas juridiskās tiesības un pienākumi un pēc iespējas būtu jāatļauj sūdzību iesniedzēju dalība EU Pilot projektā, nodrošinot vismaz to, ka viņi ir informēti par procedūras dažādajiem posmiem; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par to, ka EU Pilot projektam trūkst juridiskā statusa, un uzskata, ka “leģitimitāti var nodrošināt, sekmējot pārredzamību un sūdzību iesniedzēju un [Eiropas Parlamenta] līdzdalību ... EU Pilot projektā, savukārt likumību var nodrošināt, cik vien drīz iespējams pieņemot juridiski saistošu tiesību aktu, kurā paredzēti noteikumi, kas reglamentē pienākumu neizpildes priekšprocedūru un pienākumu neizpildes procedūru kopumā”, kā noradīts nesenā Parlamenta pētījumā (8); uzskata, ka šādā juridiski saistošā tiesību aktā būtu skaidri jānosaka atsevišķu sūdzību iesniedzēju un Komisijas juridiskās tiesības un pienākumi un pēc iespējas būtu jāatļauj sūdzību iesniedzēju dalība EU Pilot projektā, nodrošinot vismaz to, ka viņi ir informēti par procedūras dažādajiem posmiem;

| 17. | šajā sakarībā pauž nožēlu, ka pēc iepriekšējo rezolūciju pieņemšanas, jo īpaši pēc Parlamenta prasības paredzēt saistošus noteikumus regulas veidā atbilstīgi LESD 298. pantam, nav veikti nekādi papildu pasākumi, nosakot dažādos pienākumu neizpildes procedūras un pienākumu neizpildes priekšprocedūras aspektus, tostarp paziņojumu sniegšanu, saistošus termiņus, tiesības tikt uzklausītam, pienākumu norādīt iemeslus un katras personas tiesības piekļūt savai lietai, lai nostiprinātu pilsoņu tiesības un garantētu pārredzamību; |
| --- | --- |

17.

šajā sakarībā pauž nožēlu, ka pēc iepriekšējo rezolūciju pieņemšanas, jo īpaši pēc Parlamenta prasības paredzēt saistošus noteikumus regulas veidā atbilstīgi LESD 298. pantam, nav veikti nekādi papildu pasākumi, nosakot dažādos pienākumu neizpildes procedūras un pienākumu neizpildes priekšprocedūras aspektus, tostarp paziņojumu sniegšanu, saistošus termiņus, tiesības tikt uzklausītam, pienākumu norādīt iemeslus un katras personas tiesības piekļūt savai lietai, lai nostiprinātu pilsoņu tiesības un garantētu pārredzamību;

| 18. | uzskata, ka ES Pilot platformas īstenošanā jāuzlabo pārredzamība no sūdzības iesniedzēja viedokļa; pieprasa piekļuvi datubāzei, kurā ir apkopotas visas sūdzības, lai Parlaments varētu pārbaudīt Komisijas kā līgumu uzraudzītājas lomu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ES Pilot platformas īstenošanā jāuzlabo pārredzamība no sūdzības iesniedzēja viedokļa; pieprasa piekļuvi datubāzei, kurā ir apkopotas visas sūdzības, lai Parlaments varētu pārbaudīt Komisijas kā līgumu uzraudzītājas lomu;

| 19. | uzsver labas pārvaldības prakses nozīmi un prasa pieņemt “procesuālo kodeksu” kā regulu, pamatojoties uz LESD 298. pantu, kurā ir noteikti dažādi pienākuma neizpildes procedūras aspekti; |
| --- | --- |

19.

uzsver labas pārvaldības prakses nozīmi un prasa pieņemt “procesuālo kodeksu” kā regulu, pamatojoties uz LESD 298. pantu, kurā ir noteikti dažādi pienākuma neizpildes procedūras aspekti;

| 20. | tādēļ atkārtoti aicina Komisiju ierosināt saistošus noteikumus regulas veidā atbilstīgi jaunajam tiesiskajam pamatam, kas noteikts LESD 298. pantā, lai nodrošinātu Pamattiesību hartas 41. pantā paredzēto pilsoņu tiesību uz labu pārvaldību pilnīgu ievērošanu; |
| --- | --- |

20.

tādēļ atkārtoti aicina Komisiju ierosināt saistošus noteikumus regulas veidā atbilstīgi jaunajam tiesiskajam pamatam, kas noteikts LESD 298. pantā, lai nodrošinātu Pamattiesību hartas 41. pantā paredzēto pilsoņu tiesību uz labu pārvaldību pilnīgu ievērošanu;

| 21. | atgādina, ka pārskatītajā Pamatnolīgumā par attiecībām ar Parlamentu Komisija apņemas, ka tā “dara pieejamu Parlamentam kopsavilkuma informāciju par visām pienākumu neizpildes procedūrām, sākot no oficiālas brīdinājuma vēstules, tostarp, ja to pieprasa Parlaments, ... par jautājumiem, uz kuriem attiecas pienākumu neizpildes procedūra”, un sagaida, lai šis noteikums tiktu godprātīgi piemērots praksē; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka pārskatītajā Pamatnolīgumā par attiecībām ar Parlamentu Komisija apņemas, ka tā “dara pieejamu Parlamentam kopsavilkuma informāciju par visām pienākumu neizpildes procedūrām, sākot no oficiālas brīdinājuma vēstules, tostarp, ja to pieprasa Parlaments, ... par jautājumiem, uz kuriem attiecas pienākumu neizpildes procedūra”, un sagaida, lai šis noteikums tiktu godprātīgi piemērots praksē;

| 22. | tādēļ atkārtoti norāda, ka Parlamentam ir tiesības saņemt “sīki izklāstītu informāciju par konkrētiem tiesību aktiem vai noteikumiem, kas izraisa transponēšanas problēmas, kā arī par to sūdzību skaitu, kas iesniegtas par konkrētiem tiesību aktiem vai noteikumiem” (9), un ka “Komisijai ir tiesības liegt Eiropas Parlamentam piekļuvi personas datiem, kas ir pieejami EU Pilot datubāzē”, savukārt Parlamentam ir “tiesības pieprasīt informāciju anonīmā veidā, lai gūtu pilnīgu priekšstatu par visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktu īstenošanas un piemērošanas aspektiem” (10); |
| --- | --- |

22.

tādēļ atkārtoti norāda, ka Parlamentam ir tiesības saņemt “sīki izklāstītu informāciju par konkrētiem tiesību aktiem vai noteikumiem, kas izraisa transponēšanas problēmas, kā arī par to sūdzību skaitu, kas iesniegtas par konkrētiem tiesību aktiem vai noteikumiem” (9), un ka “Komisijai ir tiesības liegt Eiropas Parlamentam piekļuvi personas datiem, kas ir pieejami EU Pilot datubāzē”, savukārt Parlamentam ir “tiesības pieprasīt informāciju anonīmā veidā, lai gūtu pilnīgu priekšstatu par visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktu īstenošanas un piemērošanas aspektiem” (10);

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka visas dalībvalstis piedalās EU Pilot; cer, ka tādēļ turpmāk samazināsies pārkāpuma procedūru skaits; prasa vairāk informēt pilsoņus par EU Pilot; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē to, ka visas dalībvalstis piedalās EU Pilot; cer, ka tādēļ turpmāk samazināsies pārkāpuma procedūru skaits; prasa vairāk informēt pilsoņus par EU Pilot;

| 24. | uzskata, ka jautājums par EU Pilot un vispārīgākā veidā arī par ES tiesību aktu pārkāpumiem un Parlamenta piekļuvi attiecīgajai informācijai par pienākumu neizpildes priekšprocedūru un pienākumu neizpildes procedūru ir būtisks darba kārtības punkts saistībā ar nākamā Iestāžu nolīguma pieņemšanu; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka jautājums par EU Pilot un vispārīgākā veidā arī par ES tiesību aktu pārkāpumiem un Parlamenta piekļuvi attiecīgajai informācijai par pienākumu neizpildes priekšprocedūru un pienākumu neizpildes procedūru ir būtisks darba kārtības punkts saistībā ar nākamā Iestāžu nolīguma pieņemšanu;

| 25. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Eiropas Ombudam un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Eiropas Ombudam un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 51 E, 22.2.2013., 66. lpp.

(2)  LESD 258. un 260. pants nosaka Komisijas tiesības pret dalībvalsti uzsākt pienākumu neizpildes procedūras. Konkrētāk — 258. pantā ir teikts, ka Komisija “sniedz argumentētu atzinumu”, ja tā uzskata, ka dalībvalsts nav izpildījusi kādu Līgumos paredzētu pienākumu.

(3)  Komisijas 29. pārskats par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2011. gads) (COM(2012)0714), 2.–3. lpp.

(4)  Eiropas Politikas departamenta C pasūtīts pētījums “Tools for Ensuring Implementation and Application of EU Law and Evaluation of their Effectiveness” (“Instrumenti ES tiesību aktu īstenošanas un piemērošanas nodrošināšanai un to efektivitātes novērtēšanai”), Brisele, 2013. gads, 11. lpp.

(5)  Komisijas ziņojums (COM(2012)0714), 7. lpp.

(6)  Skatīt iepriekšējā punktā citēto fragmentu.

(7)  Eiropas Parlamenta Juridiskā dienesta 2013. gada 26. novembra juridiskais atzinums “Piekļuve informācijai par pienākumu neizpildes priekšprocedūru ierosināšanas gadījumiem EU Pilot un pārskata par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību kontekstā”.

(8)  “Tools for Ensuring Implementation and Application of EU Law and Evaluation of their Effectiveness” (“Instrumenti ES tiesību aktu īstenošanas un piemērošanas nodrošināšanai un to efektivitātes novērtēšanai”), 13. lpp.

(9)  “Access to information about pre-infringement cases in the context of the EU Pilot and the annual report on the monitoring of the application of EU law” (“Piekļuve informācijai par pienākumu neizpildes priekšprocedūru ierosināšanas gadījumiem EU Pilot un pārskata par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību kontekstā”), 4. lpp.

(10)  Turpat. Komisija jau publicē daudz informācijas savā gada ziņojumā par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/6

---

P7_TA(2014)0060

Revīzijas palāta

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par Revīzijas palātas turpmāko lomu. Procedūra Revīzijas palātas locekļu iecelšanai — apspriešanās ar Eiropas Parlamentu (2012/2064(INI))

(2017/C 093/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 286. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 286. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu Kopienas iekšējās kontroles sistēmai) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu Kopienas iekšējās kontroles sistēmai) (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 1992. gada 17. novembra rezolūciju par apspriešanās procedūru ar Eiropas Parlamentu jautājumā par Revīzijas palātas locekļu iecelšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 1992. gada 17. novembra rezolūciju par apspriešanās procedūru ar Eiropas Parlamentu jautājumā par Revīzijas palātas locekļu iecelšanu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 1995. gada 19. janvāra rezolūciju par procedūrām pēc apspriešanās ar Parlamentu saistībā ar Revīzijas palātas locekļu iecelšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 1995. gada 19. janvāra rezolūciju par procedūrām pēc apspriešanās ar Parlamentu saistībā ar Revīzijas palātas locekļu iecelšanu (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par integrētu iekšējās kontroles sistēmu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par integrētu iekšējās kontroles sistēmu (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0014/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0014/2014),

I.   
  Revīzijas palātas turpmākā loma

| A. | tā kā Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas Limas un Meksikas deklarācijās noteikti neatkarīgas revīzijas iestādes galvenie pīlāri un apstiprināts, ka valsts augstākās revīzijas iestādes (ARI) var visai brīvi interpretēt deklarācijas principus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas Limas un Meksikas deklarācijās noteikti neatkarīgas revīzijas iestādes galvenie pīlāri un apstiprināts, ka valsts augstākās revīzijas iestādes (ARI) var visai brīvi interpretēt deklarācijas principus;

| B. | tā kā Eiropas Revīzijas palātai kā profesionālai revīzijas iestādei cita starpā ir jāpiemēro starptautiskie revīzijas standarti, kas attiecas uz publisko sektoru; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Revīzijas palātai kā profesionālai revīzijas iestādei cita starpā ir jāpiemēro starptautiskie revīzijas standarti, kas attiecas uz publisko sektoru;

| C. | tā kā Eiropas Revīzijas palāta izveidota ar 1975. gada Budžeta līgumu ES finanšu revīzijas veikšanai un tā kā Eiropas Revīzijas palāta kā ES ārējā revidente sekmē Savienības finanšu pārvaldības uzlabošanos, vienlaikus darbojoties kā ES iedzīvotāju finansiālo interešu neatkarīga sargātāja; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Revīzijas palāta izveidota ar 1975. gada Budžeta līgumu ES finanšu revīzijas veikšanai un tā kā Eiropas Revīzijas palāta kā ES ārējā revidente sekmē Savienības finanšu pārvaldības uzlabošanos, vienlaikus darbojoties kā ES iedzīvotāju finansiālo interešu neatkarīga sargātāja;

| D. | tā kā pašreizējai ātri mainīgajai finanšu un ekonomikas situācijai vajadzīga efektīva mikroprudenciālā un makroprudenciālā uzraudzība atbilstoši saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem modernā un sarežģītā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreizējai ātri mainīgajai finanšu un ekonomikas situācijai vajadzīga efektīva mikroprudenciālā un makroprudenciālā uzraudzība atbilstoši saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem modernā un sarežģītā Eiropas Savienībā;

| E. | tā kā tādiem publiskajiem revidentiem kā Revīzijas palātai un dalībvalstu ARI ir ļoti liela nozīme, atjaunojot uzticēšanos un ticību ES publiskajai pārskatatbildībai un uzlabojot ES publisko pārskatatbildību; tā kā tāpēc ir svarīgi iekļaut jebkādas diskusijas par Revīzijas palātas iespējamām reformām plašākā kontekstā saistībā ar uzdevumu uzlabot ES publisko pārskatatbildību; |
| --- | --- |

E.

tā kā tādiem publiskajiem revidentiem kā Revīzijas palātai un dalībvalstu ARI ir ļoti liela nozīme, atjaunojot uzticēšanos un ticību ES publiskajai pārskatatbildībai un uzlabojot ES publisko pārskatatbildību; tā kā tāpēc ir svarīgi iekļaut jebkādas diskusijas par Revīzijas palātas iespējamām reformām plašākā kontekstā saistībā ar uzdevumu uzlabot ES publisko pārskatatbildību;

| F. | tā kā Lisabonas līgumā atkārtoti apstiprināts tiesiskais regulējums Revīzijas palātas darbam publiskās pārskatatbildības sekmēšanai un palīdzībai Parlamentam un Padomei pārraudzīt ES budžeta izpildi, tādējādi sekmējot ES finanšu pārvaldības uzlabošanos un iedzīvotāju finansiālo interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Lisabonas līgumā atkārtoti apstiprināts tiesiskais regulējums Revīzijas palātas darbam publiskās pārskatatbildības sekmēšanai un palīdzībai Parlamentam un Padomei pārraudzīt ES budžeta izpildi, tādējādi sekmējot ES finanšu pārvaldības uzlabošanos un iedzīvotāju finansiālo interešu aizsardzību;

II.   
  Procedūra Revīzijas palātas locekļu iecelšanai — apspriešanās ar Eiropas Parlamentu

| G. | tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. pantu Revīzijas palātas locekļi jāizvēlas no to personu vidus, kuras savā attiecīgajā dalībvalstī darbojas vai darbojušās neatkarīgās revīzijas iestādēs vai kuras ir īpaši kvalificētas šim amatam un par kuru neatkarību nav nekādu šaubu; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. pantu Revīzijas palātas locekļi jāizvēlas no to personu vidus, kuras savā attiecīgajā dalībvalstī darbojas vai darbojušās neatkarīgās revīzijas iestādēs vai kuras ir īpaši kvalificētas šim amatam un par kuru neatkarību nav nekādu šaubu;

| H. | tā kā ir būtiski, lai Revīzijas palātas sastāvā būtu locekļi, kas visaugstākajā mērā nodrošina profesionālo kompetenci un neatkarību, kā prasīts Līgumā, vienlaikus nekādi neapdraudot Revīzijas palātas reputāciju; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir būtiski, lai Revīzijas palātas sastāvā būtu locekļi, kas visaugstākajā mērā nodrošina profesionālo kompetenci un neatkarību, kā prasīts Līgumā, vienlaikus nekādi neapdraudot Revīzijas palātas reputāciju;

| I. | tā kā daži amatā iecelšanas gadījumi radījuši Parlamenta un Padomes viedokļu atšķirības, kuru pastāvēšana var kaitēt Revīzijas palātas labajām darba attiecībām ar iepriekš minētajām iestādēm un, iespējams, ļoti negatīvi ietekmēt uzticēšanos Revīzijas palātai un tādējādi arī tās darba efektivitāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā daži amatā iecelšanas gadījumi radījuši Parlamenta un Padomes viedokļu atšķirības, kuru pastāvēšana var kaitēt Revīzijas palātas labajām darba attiecībām ar iepriekš minētajām iestādēm un, iespējams, ļoti negatīvi ietekmēt uzticēšanos Revīzijas palātai un tādējādi arī tās darba efektivitāti;

| J. | tā kā Padomes lēmums iecelt Revīzijas palātas locekļus gadījumos, kad Parlamentā notikusi uzklausīšana un pausti nelabvēlīgi atzinumi, ir neizprotams un liecina par necieņu pret Parlamentu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Padomes lēmums iecelt Revīzijas palātas locekļus gadījumos, kad Parlamentā notikusi uzklausīšana un pausti nelabvēlīgi atzinumi, ir neizprotams un liecina par necieņu pret Parlamentu;

| K. | tā kā par Parlamenta atzinumiem ievērojamu interesi izrāda plašsaziņas līdzekļi; tā kā tādu personu stāšanās Revīzijas locekļu amatā, kuru kandidatūras Parlaments ir iepriekš publiski un oficiāli noraidījis, vājinātu uzticēšanos attiecīgajām iestādēm; |
| --- | --- |

K.

tā kā par Parlamenta atzinumiem ievērojamu interesi izrāda plašsaziņas līdzekļi; tā kā tādu personu stāšanās Revīzijas locekļu amatā, kuru kandidatūras Parlaments ir iepriekš publiski un oficiāli noraidījis, vājinātu uzticēšanos attiecīgajām iestādēm;

| L. | tā kā locekļi ar profesionālām zināšanām revīzijas jomā un plašāku un daudzveidīgāku darba pieredzi, kas nodrošina dažādas perspektīvas un kompetences, uzlabos Revīzijas palātas efektivitāti attiecībā uz vērtējumiem un darbību; tā kā mūsdienās nav pieņemama atbilstoša dzimumu līdzsvara nenodrošināšana; |
| --- | --- |

L.

tā kā locekļi ar profesionālām zināšanām revīzijas jomā un plašāku un daudzveidīgāku darba pieredzi, kas nodrošina dažādas perspektīvas un kompetences, uzlabos Revīzijas palātas efektivitāti attiecībā uz vērtējumiem un darbību; tā kā mūsdienās nav pieņemama atbilstoša dzimumu līdzsvara nenodrošināšana;

| M. | tā kā sadarbību starp Revīzijas palātu un Parlamentu, kas ir būtiska ES budžeta kontroles sistēmai, nelabvēlīgi ietekmē tas, ka daži Revīzijas palātas locekļi nesaņem Parlamenta apstiprinājumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā sadarbību starp Revīzijas palātu un Parlamentu, kas ir būtiska ES budžeta kontroles sistēmai, nelabvēlīgi ietekmē tas, ka daži Revīzijas palātas locekļi nesaņem Parlamenta apstiprinājumu;

| N. | tā kā 2013. gada salīdzinošajā izvērtējumā ir pausts aicinājums saīsināt Revīzijas palātas iekšējās procedūras un precizēt tās funkcijas un pilnvaras attiecībā pret ārējām ieinteresētajām personām, kā arī uzsvērts, ka revidētās struktūras pārāk lielā mērā ietekmē Revīzijas palātas konstatējumus un revīzijas atzinumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2013. gada salīdzinošajā izvērtējumā ir pausts aicinājums saīsināt Revīzijas palātas iekšējās procedūras un precizēt tās funkcijas un pilnvaras attiecībā pret ārējām ieinteresētajām personām, kā arī uzsvērts, ka revidētās struktūras pārāk lielā mērā ietekmē Revīzijas palātas konstatējumus un revīzijas atzinumus;

| O. | tā kā Parlaments koncentrējas galvenokārt uz priekšlikumiem, kuri neparedz nepieciešamību grozīt Līgumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā Parlaments koncentrējas galvenokārt uz priekšlikumiem, kuri neparedz nepieciešamību grozīt Līgumu;

| P. | tā kā Padome, lai gan Līgumā šāda prasība nav minēta, ir vienmēr ņēmusi vērā ieteikumus, kurus sniedz komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 255. pantu, lai sniegtu atzinumu par kandidātu atbilstību Eiropas Savienības Tiesas un Vispārējās tiesas ģenerāladvokātu pienākumiem, |
| --- | --- |

P.

tā kā Padome, lai gan Līgumā šāda prasība nav minēta, ir vienmēr ņēmusi vērā ieteikumus, kurus sniedz komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 255. pantu, lai sniegtu atzinumu par kandidātu atbilstību Eiropas Savienības Tiesas un Vispārējās tiesas ģenerāladvokātu pienākumiem,

I.   
  Parlamenta redzējums attiecībā uz Eiropas Revīzijas palātu. Revīzijas palātas turpmākā nozīme

| 1. | uzskata, ka Eiropas Revīzijas palāta kā Savienības iestāžu ārējā revidente ne tikai var sniegt likumdevējiem deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību attiecīgajā finanšu gadā, bet arī atrodas ļoti izdevīgā situācijā, lai sniegtu likumdevējam un budžeta lēmējinstitūcijai, jo īpaši Parlamenta Budžeta kontroles komitejai, vērtīgus atzinumus par Savienības politikas rezultātiem nolūkā uzlabot Savienības finansēto pasākumu lietderību un efektivitāti, apzināt apjomradītus ietaupījumus, kā arī dalībvalstu valsts līmeņa politikas plašāku ietekmi, un sniegt Parlamentam Komisijas veiktā dalībvalstu publisko finanšu novērtējuma ārēju izvērtējumu; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Eiropas Revīzijas palāta kā Savienības iestāžu ārējā revidente ne tikai var sniegt likumdevējiem deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību attiecīgajā finanšu gadā, bet arī atrodas ļoti izdevīgā situācijā, lai sniegtu likumdevējam un budžeta lēmējinstitūcijai, jo īpaši Parlamenta Budžeta kontroles komitejai, vērtīgus atzinumus par Savienības politikas rezultātiem nolūkā uzlabot Savienības finansēto pasākumu lietderību un efektivitāti, apzināt apjomradītus ietaupījumus, kā arī dalībvalstu valsts līmeņa politikas plašāku ietekmi, un sniegt Parlamentam Komisijas veiktā dalībvalstu publisko finanšu novērtējuma ārēju izvērtējumu;

| 2. | uzskata, ka Revīzijas palātai būtu jāturpina ievērot neatkarības, integritātes, objektivitātes un profesionalitātes principus, vienlaikus ES iestāžu pārskatatbildības procesā veidojot ciešas darba attiecības ar tās partneriem, jo īpaši Eiropas Parlamentu, konkrētāk, tā Budžeta kontroles komiteju, kā arī ar specializētajām komitejām; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Revīzijas palātai būtu jāturpina ievērot neatkarības, integritātes, objektivitātes un profesionalitātes principus, vienlaikus ES iestāžu pārskatatbildības procesā veidojot ciešas darba attiecības ar tās partneriem, jo īpaši Eiropas Parlamentu, konkrētāk, tā Budžeta kontroles komiteju, kā arī ar specializētajām komitejām;

Tradicionālais DAS (deklarācijas par pārskatu ticamību) modelis

| 3. | norāda, ka Līguma nosacījumi (LESD 287. panta 1. punkta otrā daļa) Revīzijas palātai uzliek pienākumu sniegt Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību (DAS
   (5)) attiecībā uz maksājumu likumību un pareizību pēc tam, kad tā ir pārbaudījusi Savienības budžeta līdzekļu izmantošanas pareizību, likumību un rezultātus, un saskaņā ar Līgumu Eiropas Revīzijas palāta sniedz arī īpašos ziņojumus un atzinumus; norāda, ka liela daļa Revīzijas palātas cilvēkresursu tiek veltīti ikgadējo DAS sagatavošanai; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Līguma nosacījumi (LESD 287. panta 1. punkta otrā daļa) Revīzijas palātai uzliek pienākumu sniegt Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību (DAS
   (5)) attiecībā uz maksājumu likumību un pareizību pēc tam, kad tā ir pārbaudījusi Savienības budžeta līdzekļu izmantošanas pareizību, likumību un rezultātus, un saskaņā ar Līgumu Eiropas Revīzijas palāta sniedz arī īpašos ziņojumus un atzinumus; norāda, ka liela daļa Revīzijas palātas cilvēkresursu tiek veltīti ikgadējo DAS sagatavošanai;

| 4. | uzskata, ka Revīzijas palātas neatkarība, integritāte, objektivitāte un profesionalitāte ir svarīga, lai nodrošinātu uzticēšanos Revīzijas palātai, kad tā palīdz Parlamentam un Padomei pārraudzīt un uzlabot ES finanšu pārvaldību, kā arī aizsargāt Savienības finansiālās intereses no plānošanas posmiem līdz kontu slēgšanai; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka Revīzijas palātas neatkarība, integritāte, objektivitāte un profesionalitāte ir svarīga, lai nodrošinātu uzticēšanos Revīzijas palātai, kad tā palīdz Parlamentam un Padomei pārraudzīt un uzlabot ES finanšu pārvaldību, kā arī aizsargāt Savienības finansiālās intereses no plānošanas posmiem līdz kontu slēgšanai;

| 5. | pauž nožēlu, ka 18. gadu pēc kārtas Revīzijas palātas veiktās revīzijas rezultāti Revīzijas palātai neļāva sniegt pozitīvu deklarāciju par pārskatu ticamību (DAS) attiecībā uz maksājumu likumību un pareizību; uzsver, ka kļūdu īpatsvars tikai daļēji sniedz visaptverošu pārskatu par Savienības politikas efektivitāti; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka 18. gadu pēc kārtas Revīzijas palātas veiktās revīzijas rezultāti Revīzijas palātai neļāva sniegt pozitīvu deklarāciju par pārskatu ticamību (DAS) attiecībā uz maksājumu likumību un pareizību; uzsver, ka kļūdu īpatsvars tikai daļēji sniedz visaptverošu pārskatu par Savienības politikas efektivitāti;

| 6. | atgādina, ka saskaņā ar LESD 287. pantu Revīzijas palāta sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei atzinumu par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību; norāda, ka viena atzinuma par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību vietā Revīzijas palāta 2012. gadā sagatavoja četrus atzinumus: vienu atzinumu par pārskatu ticamību un trīs atzinumus par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (vienu par ieņēmumiem, vienu par saistībām un vienu par maksājumiem); uzskata, ka šī izvēle par labu vairākiem dokumentiem apgrūtina Komisijas budžeta izpildes novērtēšanu; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka saskaņā ar LESD 287. pantu Revīzijas palāta sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei atzinumu par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību; norāda, ka viena atzinuma par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību vietā Revīzijas palāta 2012. gadā sagatavoja četrus atzinumus: vienu atzinumu par pārskatu ticamību un trīs atzinumus par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (vienu par ieņēmumiem, vienu par saistībām un vienu par maksājumiem); uzskata, ka šī izvēle par labu vairākiem dokumentiem apgrūtina Komisijas budžeta izpildes novērtēšanu;

| 7. | norāda, ka DAS ir daudzgadu izdevumu shēmas gada rādītājs un tas apgrūtina daudzgadu pasākumu cikliskuma un ietekmes noteikšanu, un tāpēc vadības un kontroles sistēmu kopējo ietekmi un efektivitāti izdevumu perioda beigās var novērtēt tikai daļēji; tāpēc uzskata, ka Revīzijas palātai vajadzētu varēt līdztekus ikgadējai DAS iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei starpposma pārskatu un kopsavilkuma ziņojumu par plānošanas perioda galīgo sniegumu; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka DAS ir daudzgadu izdevumu shēmas gada rādītājs un tas apgrūtina daudzgadu pasākumu cikliskuma un ietekmes noteikšanu, un tāpēc vadības un kontroles sistēmu kopējo ietekmi un efektivitāti izdevumu perioda beigās var novērtēt tikai daļēji; tāpēc uzskata, ka Revīzijas palātai vajadzētu varēt līdztekus ikgadējai DAS iesniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei starpposma pārskatu un kopsavilkuma ziņojumu par plānošanas perioda galīgo sniegumu;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka kopš 2009. gada Revīzijas palāta ievērojami centusies pilnveidot savus produktus un pakalpojumus, kā arī gada ziņojumu; tomēr uzskata, ka lielākas pūles būtu jāpieliek un vairāk līdzekļu jāizmanto, lai turpinātu uzlabot kvalitāti, galvenokārt saistībā ar Revīzijas palātas lietderības revīzijas darbu, kas sniedz informāciju par ES budžeta rezultātiem; uzskata, ka Revīzijas palātai vajadzētu pilnveidot DAS modeli, lai noteiktu, vai rezultāti ir sasniegti, un paskaidrotu, kā tie ir sasniegti, lai no tā var gūt secinājumus un piemērot tos citos kontekstos; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka kopš 2009. gada Revīzijas palāta ievērojami centusies pilnveidot savus produktus un pakalpojumus, kā arī gada ziņojumu; tomēr uzskata, ka lielākas pūles būtu jāpieliek un vairāk līdzekļu jāizmanto, lai turpinātu uzlabot kvalitāti, galvenokārt saistībā ar Revīzijas palātas lietderības revīzijas darbu, kas sniedz informāciju par ES budžeta rezultātiem; uzskata, ka Revīzijas palātai vajadzētu pilnveidot DAS modeli, lai noteiktu, vai rezultāti ir sasniegti, un paskaidrotu, kā tie ir sasniegti, lai no tā var gūt secinājumus un piemērot tos citos kontekstos;

Revīzijas palātas jaunās dimensijas un izaicinājumi

| 9. | atzīst DAS sagatavošanas vēsturisko, konstruktīvo lomu, galveno uzmanību pievēršot likumībai un pareizībai kā noderīgiem labas finanšu prakses un vadības snieguma rādītājiem visos Savienības izdevumu līmeņos un apliecinot, ka ES līdzekļi izlietoti saskaņā ar lēmumiem, ko pieņēmis Parlaments kā likumdevējs un budžeta lēmējinstitūcija; tomēr uzsver, ka pašlaik un turpmāk Revīzijas palātai vairāk resursu būtu jāvelta tam, lai pārbaudītu, vai, izmantojot Komisijai uzticētos publiskos līdzekļus, ir panākts saimnieciskums, lietderība un efektivitāte; īpašo ziņojumu rezultātiem vajadzētu vedināt uz attiecīgām ES programmu izmaiņām; |
| --- | --- |

9.

atzīst DAS sagatavošanas vēsturisko, konstruktīvo lomu, galveno uzmanību pievēršot likumībai un pareizībai kā noderīgiem labas finanšu prakses un vadības snieguma rādītājiem visos Savienības izdevumu līmeņos un apliecinot, ka ES līdzekļi izlietoti saskaņā ar lēmumiem, ko pieņēmis Parlaments kā likumdevējs un budžeta lēmējinstitūcija; tomēr uzsver, ka pašlaik un turpmāk Revīzijas palātai vairāk resursu būtu jāvelta tam, lai pārbaudītu, vai, izmantojot Komisijai uzticētos publiskos līdzekļus, ir panākts saimnieciskums, lietderība un efektivitāte; īpašo ziņojumu rezultātiem vajadzētu vedināt uz attiecīgām ES programmu izmaiņām;

| 10. | uzsver, ka Revīzijas palātas pilnvaras, kas noteiktas Līgumā, nodrošina pamatprincipus, saskaņā ar kuriem Revīzijas palāta pilda savu funkciju, darbojoties kā Savienības neatkarīgā ārējā revīzijas iestāde; norāda, ka pilnvaras paredz ievērojamu elastību, ļaujot Revīzijas palātai veikt savu uzdevumu ārpus ticamības deklarācijas jomas; atgādina, ka pilnvaras ļauj Revīzijas palātai sniegt tās lietderības revīziju rezultātus īpašos ziņojumos, kas ļauj radīt pievienoto vērtību, koncentrējoties uz augsta riska jomām un tās izpētot; turklāt norāda, ka šie ziņojumi Eiropas iedzīvotājiem sniedz informāciju par Savienības darbību un Eiropas fondu līdzekļu izmantošanu daudzās nozarēs, tādējādi palīdzot tuvināt Eiropu tās iedzīvotājiem un padarīt to pārredzamāku un vieglāk saprotamu; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka Revīzijas palātas pilnvaras, kas noteiktas Līgumā, nodrošina pamatprincipus, saskaņā ar kuriem Revīzijas palāta pilda savu funkciju, darbojoties kā Savienības neatkarīgā ārējā revīzijas iestāde; norāda, ka pilnvaras paredz ievērojamu elastību, ļaujot Revīzijas palātai veikt savu uzdevumu ārpus ticamības deklarācijas jomas; atgādina, ka pilnvaras ļauj Revīzijas palātai sniegt tās lietderības revīziju rezultātus īpašos ziņojumos, kas ļauj radīt pievienoto vērtību, koncentrējoties uz augsta riska jomām un tās izpētot; turklāt norāda, ka šie ziņojumi Eiropas iedzīvotājiem sniedz informāciju par Savienības darbību un Eiropas fondu līdzekļu izmantošanu daudzās nozarēs, tādējādi palīdzot tuvināt Eiropu tās iedzīvotājiem un padarīt to pārredzamāku un vieglāk saprotamu;

| 11. | atgādina, ka viens no labākajiem veidiem, kā uzlabot Eiropas Savienības kontu revīziju un ES izdevumu lietderību un efektivitāti, ir balsojuma par budžeta izpildes apstiprināšanu noturēšana pirms tā gada 31. decembra, kas seko finanšu gadam, par kuru veikta revīzija; uzsver, ka tādā gadījumā Revīzijas palātai savs gada ziņojums būtu jāsniedz līdz 30. jūnijam; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka viens no labākajiem veidiem, kā uzlabot Eiropas Savienības kontu revīziju un ES izdevumu lietderību un efektivitāti, ir balsojuma par budžeta izpildes apstiprināšanu noturēšana pirms tā gada 31. decembra, kas seko finanšu gadam, par kuru veikta revīzija; uzsver, ka tādā gadījumā Revīzijas palātai savs gada ziņojums būtu jāsniedz līdz 30. jūnijam;

| 12. | iesaka Eiropas Revīzijas palātai, neskarot tās neatkarību, sagatavot atzinumu, balstoties uz būtiskuma robežvērtību, nevis tikai uz pieļaujamo kļūdu īpatsvaru, jo tas vairāk atbilst starptautiskajiem revīzijas standartiem; |
| --- | --- |

12.

iesaka Eiropas Revīzijas palātai, neskarot tās neatkarību, sagatavot atzinumu, balstoties uz būtiskuma robežvērtību, nevis tikai uz pieļaujamo kļūdu īpatsvaru, jo tas vairāk atbilst starptautiskajiem revīzijas standartiem;

| 13. | ierosina, ka Eiropas Parlamentam savā gada ziņojumā par budžeta izpildes apstiprināšanu īpašu sadaļu vajadzētu veltīt papildu pasākumiem, kas veikti, ņemot vērā Revīzijas palātas dažādās lietderības revīzijās sniegtos ieteikumus, lai motivētu Komisiju un dalībvalstis īstenot šos ieteikumus; Parlamentam vajadzētu arī norādīt, kuriem būtiskiem papildu pasākumiem Revīzijas palāta savā gada ziņojumā varētu pievērst īpašu uzmanību, neskarot tās neatkarību; |
| --- | --- |

13.

ierosina, ka Eiropas Parlamentam savā gada ziņojumā par budžeta izpildes apstiprināšanu īpašu sadaļu vajadzētu veltīt papildu pasākumiem, kas veikti, ņemot vērā Revīzijas palātas dažādās lietderības revīzijās sniegtos ieteikumus, lai motivētu Komisiju un dalībvalstis īstenot šos ieteikumus; Parlamentam vajadzētu arī norādīt, kuriem būtiskiem papildu pasākumiem Revīzijas palāta savā gada ziņojumā varētu pievērst īpašu uzmanību, neskarot tās neatkarību;

| 14. | norāda, ka Revīzijas palāta ir uzņēmusies savu darba programmu plānot daudzgadu un gada plānu veidā; norāda, ka daudzgadu plāns ļauj definēt un atjaunināt Revīzijas palātas stratēģiju un gada plānā izklāstīti konkrētie uzdevumi, kas veicami attiecīgā gada laikā; atzinīgi vērtē to, ka katru gadu Revīzijas palāta iesniedz gada darba programmu Budžeta kontroles komitejai, uzskaitot prioritāros revīzijas uzdevumus un to īstenošanai piešķirtos resursus; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka Revīzijas palāta ir uzņēmusies savu darba programmu plānot daudzgadu un gada plānu veidā; norāda, ka daudzgadu plāns ļauj definēt un atjaunināt Revīzijas palātas stratēģiju un gada plānā izklāstīti konkrētie uzdevumi, kas veicami attiecīgā gada laikā; atzinīgi vērtē to, ka katru gadu Revīzijas palāta iesniedz gada darba programmu Budžeta kontroles komitejai, uzskaitot prioritāros revīzijas uzdevumus un to īstenošanai piešķirtos resursus;

| 15. | uzskata, ka Revīzijas palātas, Parlamenta un Padomes kopīgās sanāksmes to pašreizējā formā sniedz vērtīgu informāciju par to, kā izstrādāt Revīzijas palātas gada darba programmu; uzsver, ka šāds strukturēts sagatavošanās dialogs ļoti palīdz nodrošināt efektīvu un demokrātisku pārskatatbildību attiecībā pret iedzīvotājiem par ES mērķu sasniegšanai piešķirto publisko līdzekļu izmantojumu; uzsver, ka, neskatoties uz lielāku konsultatīvu sadarbību ar Parlamentu un Padomi, Revīzijas palātai būtu pašai jālemj par savu gada darba programmu neatkarīgi no politisko spēku vai valstu ietekmes; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka Revīzijas palātas, Parlamenta un Padomes kopīgās sanāksmes to pašreizējā formā sniedz vērtīgu informāciju par to, kā izstrādāt Revīzijas palātas gada darba programmu; uzsver, ka šāds strukturēts sagatavošanās dialogs ļoti palīdz nodrošināt efektīvu un demokrātisku pārskatatbildību attiecībā pret iedzīvotājiem par ES mērķu sasniegšanai piešķirto publisko līdzekļu izmantojumu; uzsver, ka, neskatoties uz lielāku konsultatīvu sadarbību ar Parlamentu un Padomi, Revīzijas palātai būtu pašai jālemj par savu gada darba programmu neatkarīgi no politisko spēku vai valstu ietekmes;

| 16. | norāda, ka jautājumi, kas ir īpaši svarīgi ārējām ieinteresētajām personām, piemēram, Eiropas Parlamentam, un aicinājumi šajā sakarā veikt revīziju netiek ne apkopoti strukturētā veidā, ne arī pilnībā izskatīti kā prioritāri; uzskata, ka tas kaitē Revīzijas palātas revīziju rezultātu atbilstības un ietekmes nodrošināšanai; turklāt norāda, ka Revīzijas palātas pievienotā vērtība ir tieši saistīta ar to, kā tās darbu pārskatatbildības procesā izmanto Parlaments un citas ieinteresētās personas; tāpēc aicina Revīzijas palātu savā gada darba programmā ņemt vērā likumdevēju politiskās prioritātes un jautājumus, kuri ir īpaši svarīgi ES iedzīvotājiem un par kuriem informējusi Parlamenta Budžeta kontroles komiteja, kas darbojas kā starpnieks, aizstāvot ES iedzīvotāju intereses; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka jautājumi, kas ir īpaši svarīgi ārējām ieinteresētajām personām, piemēram, Eiropas Parlamentam, un aicinājumi šajā sakarā veikt revīziju netiek ne apkopoti strukturētā veidā, ne arī pilnībā izskatīti kā prioritāri; uzskata, ka tas kaitē Revīzijas palātas revīziju rezultātu atbilstības un ietekmes nodrošināšanai; turklāt norāda, ka Revīzijas palātas pievienotā vērtība ir tieši saistīta ar to, kā tās darbu pārskatatbildības procesā izmanto Parlaments un citas ieinteresētās personas; tāpēc aicina Revīzijas palātu savā gada darba programmā ņemt vērā likumdevēju politiskās prioritātes un jautājumus, kuri ir īpaši svarīgi ES iedzīvotājiem un par kuriem informējusi Parlamenta Budžeta kontroles komiteja, kas darbojas kā starpnieks, aizstāvot ES iedzīvotāju intereses;

Sadarbība ar valstu augstākajām revīzijas iestādēm (ARI)

| 17. | gaida, ka tiks veidota ciešāka Eiropas Revīzijas palātas un dalībvalstu ARI sadarbība, kas sniegs konkrētus rezultātus attiecībā uz Revīzijas palātas gada darba apjoma savstarpēju sadali; turklāt gaida, ka tiks veikti konkrēti metodoloģiski pasākumi un tiks panāktas vienošanās par revīziju veikšanas grafikiem; gaida, ka Komisija, pamatojoties uz juridisku pētījumu, izteiks priekšlikumus par dalībvalstu ARI revīzijas darba integrēšanu Revīzijas palātas dalītas pārvaldības revīzijās attiecīgajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

17.

gaida, ka tiks veidota ciešāka Eiropas Revīzijas palātas un dalībvalstu ARI sadarbība, kas sniegs konkrētus rezultātus attiecībā uz Revīzijas palātas gada darba apjoma savstarpēju sadali; turklāt gaida, ka tiks veikti konkrēti metodoloģiski pasākumi un tiks panāktas vienošanās par revīziju veikšanas grafikiem; gaida, ka Komisija, pamatojoties uz juridisku pētījumu, izteiks priekšlikumus par dalībvalstu ARI revīzijas darba integrēšanu Revīzijas palātas dalītas pārvaldības revīzijās attiecīgajās dalībvalstīs;

| 18. | uzsver, ka Revīzijas palātai vajadzētu būt pirmajai, kas nosaka darba metodi, saskaņā ar kuru valstu ARI un Revīzijas palāta uzlabo savu resursu saskaņošanu, lai novērtētu ES budžeta izdevumus un izpildi, izvairoties no divkārša kontroles darba, daloties ar kontroles informāciju, apzinot riska jomas, kopīgi veicot revīzijas vai arī Eiropas Revīzijas palātas revīziju veikšanā ciešāk iesaistot ARI, tādējādi nodrošinot kopīgu darba metožu izstrādi un lielāku efektivitāti katrā kontroles līmenī; norāda, ka revīzijas un kontroles datu un paraugprakses koplietošana Revīzijas palātā un ARI ir svarīga, lai mērķtiecīgāk izmantotu revīzijas un kontroles centienus; norāda, ka pastāv pārāk daudz kontroles līmeņu un ka šī pārklāšanās ir jānovērš, lai samazinātu slogu pārvaldes iestādēm un saņēmējiem; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka Revīzijas palātai vajadzētu būt pirmajai, kas nosaka darba metodi, saskaņā ar kuru valstu ARI un Revīzijas palāta uzlabo savu resursu saskaņošanu, lai novērtētu ES budžeta izdevumus un izpildi, izvairoties no divkārša kontroles darba, daloties ar kontroles informāciju, apzinot riska jomas, kopīgi veicot revīzijas vai arī Eiropas Revīzijas palātas revīziju veikšanā ciešāk iesaistot ARI, tādējādi nodrošinot kopīgu darba metožu izstrādi un lielāku efektivitāti katrā kontroles līmenī; norāda, ka revīzijas un kontroles datu un paraugprakses koplietošana Revīzijas palātā un ARI ir svarīga, lai mērķtiecīgāk izmantotu revīzijas un kontroles centienus; norāda, ka pastāv pārāk daudz kontroles līmeņu un ka šī pārklāšanās ir jānovērš, lai samazinātu slogu pārvaldes iestādēm un saņēmējiem;

| 19. | tādēļ prasa saskaņā ar LESD 287. panta 3. punktu īstenot ciešāku sadarbību starp valstu revīzijas iestādēm un Eiropas Revīzijas palātu saistībā ar dalītas pārvaldības mehānismu revīziju; |
| --- | --- |

19.

tādēļ prasa saskaņā ar LESD 287. panta 3. punktu īstenot ciešāku sadarbību starp valstu revīzijas iestādēm un Eiropas Revīzijas palātu saistībā ar dalītas pārvaldības mehānismu revīziju;

| 20. | ierosina izpētīt iespēju dalībvalstu revīzijas iestādēm, rīkojoties neatkarīgu ārējo revidentu statusā un pienācīgi ievērojot starptautiskos revīzijas standartus, izsniegt valsts revīzijas apliecinājumus par Savienības līdzekļu pārvaldību, kuri tiktu iesniegti dalībvalstu valdībām un sagatavoti budžeta izpildes apstiprināšanas procesā saskaņā ar atbilstīgu iestāžu procedūru, kas vēl ir jāievieš; |
| --- | --- |

20.

ierosina izpētīt iespēju dalībvalstu revīzijas iestādēm, rīkojoties neatkarīgu ārējo revidentu statusā un pienācīgi ievērojot starptautiskos revīzijas standartus, izsniegt valsts revīzijas apliecinājumus par Savienības līdzekļu pārvaldību, kuri tiktu iesniegti dalībvalstu valdībām un sagatavoti budžeta izpildes apstiprināšanas procesā saskaņā ar atbilstīgu iestāžu procedūru, kas vēl ir jāievieš;

| 21. | uzsver, cik svarīgi ARI veikto kontroles darbību plānošanā iekļaut Eiropas programmas, īpašu uzmanību veltot dalītai pārvaldībai un valstu parlamentiem uzņemoties būtisku lomu šajā kontekstā, jo tie var prasīt savām attiecīgajām ARI veikt Eiropas fondu līdzekļu un programmu revīziju; norāda, ka, institucionalizējot un reglamentējot šo kontroli, tās rezultātus valsts parlamentam varētu paziņot reizi gadā; |
| --- | --- |

21.

uzsver, cik svarīgi ARI veikto kontroles darbību plānošanā iekļaut Eiropas programmas, īpašu uzmanību veltot dalītai pārvaldībai un valstu parlamentiem uzņemoties būtisku lomu šajā kontekstā, jo tie var prasīt savām attiecīgajām ARI veikt Eiropas fondu līdzekļu un programmu revīziju; norāda, ka, institucionalizējot un reglamentējot šo kontroli, tās rezultātus valsts parlamentam varētu paziņot reizi gadā;

Revīzijas palātas jaunā darbības vide

| 22. | norāda, ka noteikumi, kuri aptver galvenās izdevumu jomas laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, ir būtiski mainījuši finanšu shēmu un tiesisko regulējumu, kas nosaka ES budžeta izpildi; norāda, ka šīs reformas nozīmē būtiskas pārmaiņas, kas mainīs finanšu pārvaldības riska vidi, vienkāršojot finansēšanas noteikumus, paaugstinot nosacījumus un piesaistot ES budžetu; tāpēc uzstāj, lai Revīzijas palāta vairāk uzmanības pievērstu rezultātiem, nodrošinot pienācīgu ziņošanu par šādu jaunu instrumentu riskiem un izmantojumu; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka noteikumi, kuri aptver galvenās izdevumu jomas laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, ir būtiski mainījuši finanšu shēmu un tiesisko regulējumu, kas nosaka ES budžeta izpildi; norāda, ka šīs reformas nozīmē būtiskas pārmaiņas, kas mainīs finanšu pārvaldības riska vidi, vienkāršojot finansēšanas noteikumus, paaugstinot nosacījumus un piesaistot ES budžetu; tāpēc uzstāj, lai Revīzijas palāta vairāk uzmanības pievērstu rezultātiem, nodrošinot pienācīgu ziņošanu par šādu jaunu instrumentu riskiem un izmantojumu;

| 23. | iesaka Revīzijas palātai saskaņot savu daudzgadu darba programmu ar daudzgadu finanšu shēmu un iekļaut tajā starpposma pārskatīšanu, kā arī visaptverošu pārskatu par Komisijas veikto kontu slēgšanu saistībā ar attiecīgo daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

23.

iesaka Revīzijas palātai saskaņot savu daudzgadu darba programmu ar daudzgadu finanšu shēmu un iekļaut tajā starpposma pārskatīšanu, kā arī visaptverošu pārskatu par Komisijas veikto kontu slēgšanu saistībā ar attiecīgo daudzgadu finanšu shēmu;

| 24. | norāda, ka lietderības revīzijās nereti trūkst skaidras analīzes par revīzijā konstatēto problēmu cēloņiem; turklāt norāda, ka nav sistēmas, kas nodrošinātu, ka revidentiem, kuri norīkoti veikt konkrētu revīziju, ir tehniskās zināšanas un metodoloģiskās prasmes, kas vajadzīgas, lai attiecīgo revīziju veiktu, nevienu revīzijas jautājumu lieki neizskatot no pašiem pamatiem; uzskata, ka šāda situācija samazina Revīzijas palātas lietderības revīziju konstatējumu efektivitāti un noderīgumu; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka lietderības revīzijās nereti trūkst skaidras analīzes par revīzijā konstatēto problēmu cēloņiem; turklāt norāda, ka nav sistēmas, kas nodrošinātu, ka revidentiem, kuri norīkoti veikt konkrētu revīziju, ir tehniskās zināšanas un metodoloģiskās prasmes, kas vajadzīgas, lai attiecīgo revīziju veiktu, nevienu revīzijas jautājumu lieki neizskatot no pašiem pamatiem; uzskata, ka šāda situācija samazina Revīzijas palātas lietderības revīziju konstatējumu efektivitāti un noderīgumu;

| 25. | gaida, ka Revīzijas palāta nodrošinās pilnīgu pārredzamību attiecībā uz laiku, kas nepieciešams tās produktu sagatavošanai, un aicina Revīzijas palātu katrā attiecīgajā lietderības revīzijā publicēt grafiku un attiecīgās revīzijas sagatavošanas dažādos posmus, t. i., laiku, kāds bijis nepieciešams, lai pabeigtu visus dažādos revīzijas sagatavošanas posmus, kuri patlaban ir šādi:






  — | priekšizpēte; |
| --- | --- | --- |

25.

gaida, ka Revīzijas palāta nodrošinās pilnīgu pārredzamību attiecībā uz laiku, kas nepieciešams tās produktu sagatavošanai, un aicina Revīzijas palātu katrā attiecīgajā lietderības revīzijā publicēt grafiku un attiecīgās revīzijas sagatavošanas dažādos posmus, t. i., laiku, kāds bijis nepieciešams, lai pabeigtu visus dažādos revīzijas sagatavošanas posmus, kuri patlaban ir šādi:

—

priekšizpēte;

| — | jautājuma analīze; |
| --- | --- |

—

jautājuma analīze;

| — | revīzijas plānošanas raksts; |
| --- | --- |

—

revīzijas plānošanas raksts;

| — | paziņojums(-i) par sākotnējiem konstatējumiem; |
| --- | --- |

—

paziņojums(-i) par sākotnējiem konstatējumiem;

| — | secinājumi; |
| --- | --- |

—

secinājumi;

| — | ziņojuma projekts; |
| --- | --- |

—

ziņojuma projekts;

| — | pretrunu procedūra; |
| --- | --- |

—

pretrunu procedūra;

| 26. | norāda, ka Revīzijas palātas lietderības revīzijas, tostarp priekšizpētes, veikšanai ir vajadzīgi divi gadi un ka tāpēc vairākos gadījumos revīzijas konstatējumi bija novecojuši un liedza veikt atbilstīgus pasākumus; gaida, ka Revīzijas palāta optimizēs lietderības revīziju sagatavošanas procesu un atteiksies no liekiem procesuāliem pasākumiem; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka Revīzijas palātas lietderības revīzijas, tostarp priekšizpētes, veikšanai ir vajadzīgi divi gadi un ka tāpēc vairākos gadījumos revīzijas konstatējumi bija novecojuši un liedza veikt atbilstīgus pasākumus; gaida, ka Revīzijas palāta optimizēs lietderības revīziju sagatavošanas procesu un atteiksies no liekiem procesuāliem pasākumiem;

| 27. | pauž vēlmi, lai Revīzijas palāta turpmāk ne tikai publicētu Komisijas komentārus par konstatējumiem, secinājumiem un ieteikumiem, bet attiecīgā gadījumā arī sniegtu skaidru galīgo atbildi; |
| --- | --- |

27.

pauž vēlmi, lai Revīzijas palāta turpmāk ne tikai publicētu Komisijas komentārus par konstatējumiem, secinājumiem un ieteikumiem, bet attiecīgā gadījumā arī sniegtu skaidru galīgo atbildi;

| 28. | uzskata, ka Revīzijas palātai būtu regulāri jāziņo Parlamenta Budžeta kontroles komitejai statistikas dati par tās locekļu klātbūtni tās galvenajā birojā Luksemburgā; gaida, ka Revīzijas palāta šajā saistībā pret Parlamentu būs pilnīgi atklāta; vēlas no Komisijas saņemt analīzi par iespēju daļu no Revīzijas palātas locekļu atalgojuma aizstāt ar dienasnaudu; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka Revīzijas palātai būtu regulāri jāziņo Parlamenta Budžeta kontroles komitejai statistikas dati par tās locekļu klātbūtni tās galvenajā birojā Luksemburgā; gaida, ka Revīzijas palāta šajā saistībā pret Parlamentu būs pilnīgi atklāta; vēlas no Komisijas saņemt analīzi par iespēju daļu no Revīzijas palātas locekļu atalgojuma aizstāt ar dienasnaudu;

| 29. | uzsver, ka, lai gan Revīzijas palātai jābūt taisnīgai un attiecīgajā ziņojumā jāatsaucas uz revidētās struktūras argumentiem, Revīzijas palātai nav obligāti jāpanāk vienprātība ar revidēto struktūru; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka, lai gan Revīzijas palātai jābūt taisnīgai un attiecīgajā ziņojumā jāatsaucas uz revidētās struktūras argumentiem, Revīzijas palātai nav obligāti jāpanāk vienprātība ar revidēto struktūru;

| 30. | norāda, ka dažos gadījumos īpašajos ziņojumos apskatīto jautājumu apspriešana Parlamentā jau bija noslēgusies un tāpēc nebija iespējams efektīvi izmantot Revīzijas palātas veiktās revīzijas rezultātus; turklāt norāda, ka dažos gadījumos Revīzijas palātas ziņojuma iesniegšanas brīdī Komisija jau bija īstenojusi Revīzijas palātas galvenos ieteikumus; gaida, ka Revīzijas palāta revīziju veikšanas procesā ņems vērā visus ārējos laika ierobežojumus un norises; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka dažos gadījumos īpašajos ziņojumos apskatīto jautājumu apspriešana Parlamentā jau bija noslēgusies un tāpēc nebija iespējams efektīvi izmantot Revīzijas palātas veiktās revīzijas rezultātus; turklāt norāda, ka dažos gadījumos Revīzijas palātas ziņojuma iesniegšanas brīdī Komisija jau bija īstenojusi Revīzijas palātas galvenos ieteikumus; gaida, ka Revīzijas palāta revīziju veikšanas procesā ņems vērā visus ārējos laika ierobežojumus un norises;

| 31. | gaida, ka Revīzijas palāta savos ziņojumos skaidri norādīs dalībvalstu iestāžu trūkumus un paraugprakses, tās sistemātiski atklājot; |
| --- | --- |

31.

gaida, ka Revīzijas palāta savos ziņojumos skaidri norādīs dalībvalstu iestāžu trūkumus un paraugprakses, tās sistemātiski atklājot;

| 32. | pauž pārliecību, ka, veicot rūpīgu Revīzijas palātas locekļu resursu vajadzību analīzi, varētu panākt apjomradītus ietaupījumus; gaida, ka Revīzijas palāta izpētīs šādu ietaupījumu iespējas, cita starpā arī attiecībā uz kopīgu šoferu pakalpojumu nodrošināšanu tās locekļiem, kā arī uz kopīgiem kabinetiem un personālu; |
| --- | --- |

32.

pauž pārliecību, ka, veicot rūpīgu Revīzijas palātas locekļu resursu vajadzību analīzi, varētu panākt apjomradītus ietaupījumus; gaida, ka Revīzijas palāta izpētīs šādu ietaupījumu iespējas, cita starpā arī attiecībā uz kopīgu šoferu pakalpojumu nodrošināšanu tās locekļiem, kā arī uz kopīgiem kabinetiem un personālu;

| 33. | pauž nožēlu par to, ka starpvaldību rīcība ārpus ES līguma darbības jomas, piemēram, rīcība, kas izmantota, lai izveidotu Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) un Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM), arī rada nopietnas problēmas publiskajai pārskatatbildībai un revīzijai, vienlaikus mazinot Revīzijas palātas būtisko lomu; |
| --- | --- |

33.

pauž nožēlu par to, ka starpvaldību rīcība ārpus ES līguma darbības jomas, piemēram, rīcība, kas izmantota, lai izveidotu Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) un Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM), arī rada nopietnas problēmas publiskajai pārskatatbildībai un revīzijai, vienlaikus mazinot Revīzijas palātas būtisko lomu;

| 34. | pauž nožēlu par to, ka EFSI gadījumā līdz šim nav veikti nekādi pasākumi neatkarīgas publiskas ārējās kontroles nodrošināšanai, un pauž nožēlu, ka, lai gan Revīzijas palāta ir nominējusi ESM revīzijas padomes pastāvīgo locekli, padomes gada revīzijas ziņojums nebūs pieejams ne Parlamentam, ne sabiedrībai; aicina Revīzijas palātu regulāri iesniegt Parlamentam šīs padomes gada revīzijas ziņojumu un visu citu vajadzīgo informāciju par Revīzijas palātas darbību šajā saistībā, lai Parlaments varētu pārbaudīt Revīzijas palātas darbu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā; |
| --- | --- |

34.

pauž nožēlu par to, ka EFSI gadījumā līdz šim nav veikti nekādi pasākumi neatkarīgas publiskas ārējās kontroles nodrošināšanai, un pauž nožēlu, ka, lai gan Revīzijas palāta ir nominējusi ESM revīzijas padomes pastāvīgo locekli, padomes gada revīzijas ziņojums nebūs pieejams ne Parlamentam, ne sabiedrībai; aicina Revīzijas palātu regulāri iesniegt Parlamentam šīs padomes gada revīzijas ziņojumu un visu citu vajadzīgo informāciju par Revīzijas palātas darbību šajā saistībā, lai Parlaments varētu pārbaudīt Revīzijas palātas darbu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā;

Revīzijas palātas struktūras pārveide

| 35. | norāda, ka Revīzijas palātas sastāvs un iecelšanas procedūra ir noteikta LESD 285. un 286. pantā; tomēr uzsver, ka Līgums jāgroza, nosakot, ka Padome un Parlaments atrodas vienlīdzīgā situācijā, ieceļot Revīzijas palātas locekļus, lai nodrošinātu demokrātisko leģitimitāti, pārredzamību un Revīzijas palātas locekļu pilnīgu neatkarību; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka Revīzijas palātas sastāvs un iecelšanas procedūra ir noteikta LESD 285. un 286. pantā; tomēr uzsver, ka Līgums jāgroza, nosakot, ka Padome un Parlaments atrodas vienlīdzīgā situācijā, ieceļot Revīzijas palātas locekļus, lai nodrošinātu demokrātisko leģitimitāti, pārredzamību un Revīzijas palātas locekļu pilnīgu neatkarību;

| 36. | pauž nožēlu par to, ka dažas amatā iecelšanas procedūras ir radījušas konfliktu starp Parlamentu un Padomi par kandidātiem, lai gan Līgumā šāda konflikta rašanās nav paredzēta; uzsver, ka izvirzīto kandidātu pārbaudīšana saskaņā ar Līgumu ir Parlamenta pienākums; uzskata, ka Padomei, ievērojot Eiropas iestāžu labas sadarbības principu, būtu jāņem vērā lēmumi, ko Parlaments pieņēmis pēc uzklausīšanas; |
| --- | --- |

36.

pauž nožēlu par to, ka dažas amatā iecelšanas procedūras ir radījušas konfliktu starp Parlamentu un Padomi par kandidātiem, lai gan Līgumā šāda konflikta rašanās nav paredzēta; uzsver, ka izvirzīto kandidātu pārbaudīšana saskaņā ar Līgumu ir Parlamenta pienākums; uzskata, ka Padomei, ievērojot Eiropas iestāžu labas sadarbības principu, būtu jāņem vērā lēmumi, ko Parlaments pieņēmis pēc uzklausīšanas;

| 37. | aicina nākamajā ES līguma pārskatīšanas reizē paredzēt, ka Eiropas Parlaments ir atbildīgs par Padomes izvirzīto Eiropas Revīzijas palātas locekļu atlasi; uzskata, ka šāda procedūra sekmētu Eiropas Revīzijas palātas locekļu neatkarību attiecībā pret dalībvalstīm; |
| --- | --- |

37.

aicina nākamajā ES līguma pārskatīšanas reizē paredzēt, ka Eiropas Parlaments ir atbildīgs par Padomes izvirzīto Eiropas Revīzijas palātas locekļu atlasi; uzskata, ka šāda procedūra sekmētu Eiropas Revīzijas palātas locekļu neatkarību attiecībā pret dalībvalstīm;

| 38. | atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta 2010. gadā pieņēma jaunu reglamentu, kas tai ļāva saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu pilnveidot savu lēmumu pieņemšanas procesu tā, ka revīzijas ziņojumus un atzinumus tagad pieņem 5 vai 6 locekļu apakšpalātas, nevis visa 28 locekļu kolēģija; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta 2010. gadā pieņēma jaunu reglamentu, kas tai ļāva saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu pilnveidot savu lēmumu pieņemšanas procesu tā, ka revīzijas ziņojumus un atzinumus tagad pieņem 5 vai 6 locekļu apakšpalātas, nevis visa 28 locekļu kolēģija;

| 39. | uzskata, ka pašreizējais ģeogrāfiskās pārstāvības noteikums par augsta līmeņa vadību, saskaņā ar kuru no katras dalībvalsts var būt viens loceklis, ir zaudējis savu sākotnējo derīgumu un ticamību un ka to varētu aizstāt ar vieglu pārvaldības struktūru, kas pielāgota plašākām pārskatatbildības pilnvarām, ar atbilstošiem noteikumiem, kuri garantētu, ka visas Revīzijas palātas darbības tiek veiktas neatkarīgi; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka pašreizējais ģeogrāfiskās pārstāvības noteikums par augsta līmeņa vadību, saskaņā ar kuru no katras dalībvalsts var būt viens loceklis, ir zaudējis savu sākotnējo derīgumu un ticamību un ka to varētu aizstāt ar vieglu pārvaldības struktūru, kas pielāgota plašākām pārskatatbildības pilnvarām, ar atbilstošiem noteikumiem, kuri garantētu, ka visas Revīzijas palātas darbības tiek veiktas neatkarīgi;

| 40. | tāpēc ierosina, ka Revīzijas palātā vajadzētu būt tādam pašam locekļu skaitam kā Komisijā; locekļiem vajadzētu būt vismaz profesionālai revīzijas un vadības pieredzei; Revīzijas palātas locekļiem vajadzētu būt īpaši kvalificētiem savu pienākumu veikšanai, un viņu neatkarībai jābūt neapšaubāmai; |
| --- | --- |

40.

tāpēc ierosina, ka Revīzijas palātā vajadzētu būt tādam pašam locekļu skaitam kā Komisijā; locekļiem vajadzētu būt vismaz profesionālai revīzijas un vadības pieredzei; Revīzijas palātas locekļiem vajadzētu būt īpaši kvalificētiem savu pienākumu veikšanai, un viņu neatkarībai jābūt neapšaubāmai;

| 41. | ierosina pārskatīt Revīzijas palātas locekļu atalgojuma metodi un resursus, kas tieši un personīgi piešķirti katram loceklim, lai tie atbilstu valstu un starptautiskajai praksei līdzīgu funkciju jomā un ļautu Revīzijas palātas locekļiem neatkarīgi veikt savus pienākumus; |
| --- | --- |

41.

ierosina pārskatīt Revīzijas palātas locekļu atalgojuma metodi un resursus, kas tieši un personīgi piešķirti katram loceklim, lai tie atbilstu valstu un starptautiskajai praksei līdzīgu funkciju jomā un ļautu Revīzijas palātas locekļiem neatkarīgi veikt savus pienākumus;

II.   
  Procedūra Revīzijas palātas locekļu iecelšanai — apspriešanās ar Eiropas Parlamentu

| 42. | pieņem šādus principus, atlases kritērijus un procedūras, lai sniegtu savu atzinumu par Revīzijas palātas locekļu kandidātiem:






  a) | Parlamentam jādod pietiekams laiks kandidātu izvērtēšanai, lai tos varētu uzklausīt Budžeta kontroles komiteja un lai komiteja varētu balsot sanāksmē pēc uzklausīšanas; |
| --- | --- | --- |

42.

pieņem šādus principus, atlases kritērijus un procedūras, lai sniegtu savu atzinumu par Revīzijas palātas locekļu kandidātiem:

a)

Parlamentam jādod pietiekams laiks kandidātu izvērtēšanai, lai tos varētu uzklausīt Budžeta kontroles komiteja un lai komiteja varētu balsot sanāksmē pēc uzklausīšanas;

| b) | pieņemot lēmumu, kurā neievēro politiskus kritērijus, Budžeta kontroles komiteja un plenārsēdes dalībnieki balso aizklāti; |
| --- | --- |

b)

pieņemot lēmumu, kurā neievēro politiskus kritērijus, Budžeta kontroles komiteja un plenārsēdes dalībnieki balso aizklāti;

| c) | Budžeta kontroles komitejā uzklausīšana ir publiska, un diskusijas pārraida video formātā; |
| --- | --- |

c)

Budžeta kontroles komitejā uzklausīšana ir publiska, un diskusijas pārraida video formātā;

| d) | Parlaments pieņem savus lēmumus uz balsu vairākuma pamata, balsojot plenārsēdē, un Padomei ir jāievēro tā atzinums; kandidāti balsojuma laikā ir klāt, un negatīva balsojuma gadījumā EP priekšsēdētājs viņiem jautā, vai viņi atsauks savu kandidatūru; |
| --- | --- |

d)

Parlaments pieņem savus lēmumus uz balsu vairākuma pamata, balsojot plenārsēdē, un Padomei ir jāievēro tā atzinums; kandidāti balsojuma laikā ir klāt, un negatīva balsojuma gadījumā EP priekšsēdētājs viņiem jautā, vai viņi atsauks savu kandidatūru;

| 43. | uzskata, ka Eiropas Revīzijas palātas locekļu amatā iecelšanas kritēriji būtu jāprecizē sīkāk saskaņā ar LESD 286. pantu, un uzsver, ka Parlamenta novērtējums tiks veikts galvenokārt atbilstoši šādiem kritērijiem:






  a) | augsta līmeņa profesionālā pieredze, kas gūta publisko finanšu, revīzijas un vadības jomā, kā arī pamatīgas zināšanas par Eiropas iestāžu pārvaldību; |
| --- | --- | --- |

43.

uzskata, ka Eiropas Revīzijas palātas locekļu amatā iecelšanas kritēriji būtu jāprecizē sīkāk saskaņā ar LESD 286. pantu, un uzsver, ka Parlamenta novērtējums tiks veikts galvenokārt atbilstoši šādiem kritērijiem:

a)

augsta līmeņa profesionālā pieredze, kas gūta publisko finanšu, revīzijas un vadības jomā, kā arī pamatīgas zināšanas par Eiropas iestāžu pārvaldību;

| b) | revīzijas labas veikšanas apliecinājumi, kā arī apliecinājums par ļoti labām vismaz vienas Eiropas Savienības iestāžu darba valodas zināšanām; |
| --- | --- |

b)

revīzijas labas veikšanas apliecinājumi, kā arī apliecinājums par ļoti labām vismaz vienas Eiropas Savienības iestāžu darba valodas zināšanām;

| c) | nepieciešamības gadījumā apliecinājums par pretendentu iepriekšēju atbrīvošanu no agrāk veiktajiem vadības pienākumiem; |
| --- | --- |

c)

nepieciešamības gadījumā apliecinājums par pretendentu iepriekšēju atbrīvošanu no agrāk veiktajiem vadības pienākumiem;

| d) | kandidāti līdz ar iecelšanas dienu nedrīkst ieņemt nekādu vēlētu amatu vai pildīt pienākumus kādā politiskajā partijā; |
| --- | --- |

d)

kandidāti līdz ar iecelšanas dienu nedrīkst ieņemt nekādu vēlētu amatu vai pildīt pienākumus kādā politiskajā partijā;

| e) | atzinums, ka kandidāts ievēro augstus integritātes un morāles standartus; |
| --- | --- |

e)

atzinums, ka kandidāts ievēro augstus integritātes un morāles standartus;

| f) | ņemot vērā veicamā darba specifiku, vērā tiks ņemts arī kandidātu vecums, tādējādi tiks uzskatīts par pieņemamu, piemēram, noteikt, ka locekļi amatā iecelšanas brīdī nedrīkst būt vecāki par 67 gadiem; |
| --- | --- |

f)

ņemot vērā veicamā darba specifiku, vērā tiks ņemts arī kandidātu vecums, tādējādi tiks uzskatīts par pieņemamu, piemēram, noteikt, ka locekļi amatā iecelšanas brīdī nedrīkst būt vecāki par 67 gadiem;

| g) | locekļi nestrādā ilgāk par diviem pilnvaru termiņiem; |
| --- | --- |

g)

locekļi nestrādā ilgāk par diviem pilnvaru termiņiem;

| h) | visbeidzot, Parlaments ļoti nopietni attiecas pret dzimumu līdzsvaru Revīzijas palātas locekļu vidū; |
| --- | --- |

h)

visbeidzot, Parlaments ļoti nopietni attiecas pret dzimumu līdzsvaru Revīzijas palātas locekļu vidū;

| 44. | aicina Padomi apņemties:






  a) | piedāvāt Parlamentam vismaz divus kandidātus no katras dalībvalsts — vienu sievieti un vienu vīrieti; |
| --- | --- | --- |

44.

aicina Padomi apņemties:

a)

piedāvāt Parlamentam vismaz divus kandidātus no katras dalībvalsts — vienu sievieti un vienu vīrieti;

| b) | izstrādāt savus priekšlikumus tā, lai pilnībā atbilstu kritērijiem, kas noteikti Parlamenta rezolūcijās, ar nosacījumu, ka Parlaments no savas puses nodrošinās, ka tas stingri ievēro šos kritērijus; |
| --- | --- |

b)

izstrādāt savus priekšlikumus tā, lai pilnībā atbilstu kritērijiem, kas noteikti Parlamenta rezolūcijās, ar nosacījumu, ka Parlaments no savas puses nodrošinās, ka tas stingri ievēro šos kritērijus;

| c) | iesniegt attiecīgo informāciju par karjeras attīstību, norādot kandidātu vārdus, un visu informāciju un atzinumus, kas tai ir sniegta laikā, kad notiek dalībvalstu iekšējās lēmumu pieņemšanas procedūras; |
| --- | --- |

c)

iesniegt attiecīgo informāciju par karjeras attīstību, norādot kandidātu vārdus, un visu informāciju un atzinumus, kas tai ir sniegta laikā, kad notiek dalībvalstu iekšējās lēmumu pieņemšanas procedūras;

| d) | sniegt par izvirzītajiem kandidātiem jebkādu informāciju, ko tā saņēmusi no dalībvalstīm, jo, ja tā neizpaustu informāciju, Parlamentam būtu jāveic pašam sava šīs informācijas noskaidrošana, tādējādi radot neizbēgamu iecelšanas procedūras aizkavēšanos; |
| --- | --- |

d)

sniegt par izvirzītajiem kandidātiem jebkādu informāciju, ko tā saņēmusi no dalībvalstīm, jo, ja tā neizpaustu informāciju, Parlamentam būtu jāveic pašam sava šīs informācijas noskaidrošana, tādējādi radot neizbēgamu iecelšanas procedūras aizkavēšanos;

| e) | vērsties attiecīgajās to dalībvalstu iestādēs, kas tiks aicinātas izvirzīt Revīzijas palātas locekļu kandidātus, un īpaši informējot tās par Parlamenta noteiktajiem kritērijiem un procedūrām; |
| --- | --- |

e)

vērsties attiecīgajās to dalībvalstu iestādēs, kas tiks aicinātas izvirzīt Revīzijas palātas locekļu kandidātus, un īpaši informējot tās par Parlamenta noteiktajiem kritērijiem un procedūrām;

| f) | izvairīties atsaukt un izvirzīt jaunus kandidātus, ņemot vērā jaunus dalībvalstu priekšlikumus, kuru pamatā ir vienīgi politiski kritēriji; |
| --- | --- |

f)

izvairīties atsaukt un izvirzīt jaunus kandidātus, ņemot vērā jaunus dalībvalstu priekšlikumus, kuru pamatā ir vienīgi politiski kritēriji;

| g) | ja rodas šāds gadījums, ievērot Parlamenta nelabvēlīgo atzinumu par situāciju un izvirzīt jaunu(-s) kandidātu(-s); |
| --- | --- |

g)

ja rodas šāds gadījums, ievērot Parlamenta nelabvēlīgo atzinumu par situāciju un izvirzīt jaunu(-s) kandidātu(-s);

| 45. | attiecībā uz procedūrām Budžeta kontroles komitejā un plenārsēdē nosaka, ka:






  a) | katru ieteikumu par katru kandidātu iesniedz ziņojuma veidā, ko pieņem, pamatojoties uz balsu vairākumu, un ziņojumā tikai norāda kandidātu; |
| --- | --- | --- |

45.

attiecībā uz procedūrām Budžeta kontroles komitejā un plenārsēdē nosaka, ka:

a)

katru ieteikumu par katru kandidātu iesniedz ziņojuma veidā, ko pieņem, pamatojoties uz balsu vairākumu, un ziņojumā tikai norāda kandidātu;

| b) | ziņojumā ietilpst:






  i) | norādes, kurās apkopoti apstākļi saistībā ar vēršanos Parlamentā; |
| --- | --- | --- |

b)

ziņojumā ietilpst:

i)

norādes, kurās apkopoti apstākļi saistībā ar vēršanos Parlamentā;

| ii) | apsvērumi, kuros izklāstīta kompetentās komitejas procedūra; |
| --- | --- |

ii)

apsvērumi, kuros izklāstīta kompetentās komitejas procedūra;

| iii) | normatīvais teksts, kurā ietverts vienīgi






  — | labvēlīgs atzinums vai |
| --- | --- | --- |

iii)

normatīvais teksts, kurā ietverts vienīgi

—

labvēlīgs atzinums vai

| — | nelabvēlīgs atzinums; |
| --- | --- |

—

nelabvēlīgs atzinums;

| c) | par norādēm un apsvērumiem nebalso; |
| --- | --- |

c)

par norādēm un apsvērumiem nebalso;

| d) | ziņojumam pievieno dzīves aprakstu un atbildes uz anketas jautājumiem; |
| --- | --- |

d)

ziņojumam pievieno dzīves aprakstu un atbildes uz anketas jautājumiem;

| e) | Budžeta kontroles komiteja un plenārsēde balso par attiecīgā kandidāta iecelšanu; |
| --- | --- |

e)

Budžeta kontroles komiteja un plenārsēde balso par attiecīgā kandidāta iecelšanu;

o

o o

| 46. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Revīzijas palātai, kā arī informēšanas nolūkā pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu parlamentiem un revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

46.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Revīzijas palātai, kā arī informēšanas nolūkā pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu parlamentiem un revīzijas iestādēm.

---

(1)  OV C 107, 30.4.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 337, 21.12.1992., 51. lpp.

(3)  OV C 43, 20.2.1995., 75. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0319.

(5)  Franču valodas termina “déclaration d'assurance” saīsinājums.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/14

---

P7_TA(2014)0061

ES tiesību aktu atbilstība un subsidiaritāte un proporcionalitāte — labāka tiesību aktu izstrāde

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par ES tiesību aktu atbilstību un subsidiaritāti un proporcionalitāti — 19. ziņojums par tiesību aktu labāku izstrādi, 2011. gads (2013/2077(INI))

(2017/C 093/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi (1),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu, jo īpaši tā 4., 6. un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu, jo īpaši tā 4., 6. un 7. pantu,

| — | ņemot vērā praktiskos pasākumus, par kuriem attiecībā uz LESD 294. panta 4. punkta īstenošanu, ja tiktu panākta vienošanās pirmajā lasījumā, 2011. gada 22. jūlijā vienojās Eiropas Parlamenta un Padomes atbildīgie dienesti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā praktiskos pasākumus, par kuriem attiecībā uz LESD 294. panta 4. punkta īstenošanu, ja tiktu panākta vienošanās pirmajā lasījumā, 2011. gada 22. jūlijā vienojās Eiropas Parlamenta un Padomes atbildīgie dienesti,

| — | ņemot vērā 2012. gada 13. septembra rezolūciju par 18. ziņojumu par tiesību aktu labāku izstrādi — subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošana (2010. gads) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13. septembra rezolūciju par 18. ziņojumu par tiesību aktu labāku izstrādi — subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošana (2010. gads) (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 14. septembra rezolūciju par tiesību aktu labāku izstrādi, subsidiaritāti un proporcionalitāti un lietpratīgu regulējumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 14. septembra rezolūciju par tiesību aktu labāku izstrādi, subsidiaritāti un proporcionalitāti un lietpratīgu regulējumu (3),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ietekmes novērtējumu neatkarīguma nodrošināšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ietekmes novērtējumu neatkarīguma nodrošināšanu (4),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par subsidiaritāti un proporcionalitāti (19. ziņojums par tiesību aktu labāku izstrādi, 2011. gads) (COM(2012)0373), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par subsidiaritāti un proporcionalitāti (19. ziņojums par tiesību aktu labāku izstrādi, 2011. gads) (COM(2012)0373),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumus par ES tiesību aktu normatīvo atbilstību (COM(2012)0746) un (COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumus par ES tiesību aktu normatīvo atbilstību (COM(2012)0746) un (COM(2013)0685),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Lietpratīgs regulējums — reaģējot uz mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām” (COM(2013)0122), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Lietpratīgs regulējums — reaģējot uz mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām” (COM(2013)0122),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par lietpratīga regulējuma attiecībā uz MVU uzraudzību un apspriešanu (SWD(2013)0060), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par lietpratīga regulējuma attiecībā uz MVU uzraudzību un apspriešanu (SWD(2013)0060),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par lietpratīgu regulējumu Eiropas Savienībā (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par lietpratīgu regulējumu Eiropas Savienībā (COM(2010)0543),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 30. maija secinājumus par lietpratīgu regulējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 30. maija secinājumus par lietpratīgu regulējumu,

| — | ņemot vērā augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupas ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem 2011. gada 15. novembra ziņojumu “Eiropa var labāk: ziņojums par paraugpraksi dalībvalstīs, lai ES tiesību aktus īstenotu vismazāk apgrūtinošā veidā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupas ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem 2011. gada 15. novembra ziņojumu “Eiropa var labāk: ziņojums par paraugpraksi dalībvalstīs, lai ES tiesību aktus īstenotu vismazāk apgrūtinošā veidā”,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 30. maija atzinumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 30. maija atzinumu (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A7-0056/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A7-0056/2014),

| A. | tā kā lietpratīga regulējuma programma ir mēģinājums apvienot centienus saistībā ar tiesību aktu labāku izstrādi, ES tiesību aktu vienkāršošanu un administratīvā sloga mazināšanu, kā arī virzīties uz labu pārvaldību, kā pamatā ir uz faktisko situāciju balstīta politikas izstrāde, kurā būtiska nozīme ir ietekmes novērtējumiem un ex-post kontroles pasākumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā lietpratīga regulējuma programma ir mēģinājums apvienot centienus saistībā ar tiesību aktu labāku izstrādi, ES tiesību aktu vienkāršošanu un administratīvā sloga mazināšanu, kā arī virzīties uz labu pārvaldību, kā pamatā ir uz faktisko situāciju balstīta politikas izstrāde, kurā būtiska nozīme ir ietekmes novērtējumiem un ex-post kontroles pasākumiem;

| B. | uzskata, ka valstu parlamentiem būtu jāiesaistās jauno noteikumu ex-post izvērtēšanā, tā attiecīgi palīdzot Komisijai ziņojumu sagatavošanā un vispārēji uzlabojot valstu parlamentu veikto Eiropas jautājumu novērtējumu; |
| --- | --- |

B.

uzskata, ka valstu parlamentiem būtu jāiesaistās jauno noteikumu ex-post izvērtēšanā, tā attiecīgi palīdzot Komisijai ziņojumu sagatavošanā un vispārēji uzlabojot valstu parlamentu veikto Eiropas jautājumu novērtējumu;

| C. | tā kā 2003. gada Iestāžu nolīgums par tiesību aktu labāku izstrādi vairs nav piemērots pašreizējai ar Lisabonas līgumu radītajai tiesiskajai videi, jo īpaši ņemot vērā ES iestāžu īstenoto pakāpenisko pieeju attiecībā uz kopīgu politisko deklarāciju pieņemšanu par skaidrojošajiem dokumentiem un sekretariāta līmeņa praktiskos pasākumus LESD 294. panta īstenošanai, |
| --- | --- |

C.

tā kā 2003. gada Iestāžu nolīgums par tiesību aktu labāku izstrādi vairs nav piemērots pašreizējai ar Lisabonas līgumu radītajai tiesiskajai videi, jo īpaši ņemot vērā ES iestāžu īstenoto pakāpenisko pieeju attiecībā uz kopīgu politisko deklarāciju pieņemšanu par skaidrojošajiem dokumentiem un sekretariāta līmeņa praktiskos pasākumus LESD 294. panta īstenošanai,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | uzsver, ka Eiropas līmenī ierosinātajiem un pieņemtajiem tiesību aktiem vajadzētu būt vienkāršiem, efektīviem un lietderīgiem, ar skaidru pievienoto vērtību, viegli saprotamiem un pieejamiem visās dalībvalstu oficiālajās valodās, kā arī sniegt visus iespējamos ieguvumus ar vismazākajām izmaksām; atzīst, ka ekonomikas krīze ir palielinājusi spriedzi attiecībā uz valsts pārvaldes iestāžu resursiem, un uzskata, ka apņemšanās izstrādāt skaidrus un viegli transponējumus tiesību aktus ļautu mazināt daļu sloga, ko izjūt valstu pārvaldes iestādes un privātpersonas, kurām jāievēro likums; uzsver, ka Eiropas iestādes ir atbildīgas par to, lai tiesību akti būtu skaidri un viegli saprotami un neradītu nevajadzīgu administratīvo slogu iedzīvotājiem vai uzņēmumiem; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka Eiropas līmenī ierosinātajiem un pieņemtajiem tiesību aktiem vajadzētu būt vienkāršiem, efektīviem un lietderīgiem, ar skaidru pievienoto vērtību, viegli saprotamiem un pieejamiem visās dalībvalstu oficiālajās valodās, kā arī sniegt visus iespējamos ieguvumus ar vismazākajām izmaksām; atzīst, ka ekonomikas krīze ir palielinājusi spriedzi attiecībā uz valsts pārvaldes iestāžu resursiem, un uzskata, ka apņemšanās izstrādāt skaidrus un viegli transponējumus tiesību aktus ļautu mazināt daļu sloga, ko izjūt valstu pārvaldes iestādes un privātpersonas, kurām jāievēro likums; uzsver, ka Eiropas iestādes ir atbildīgas par to, lai tiesību akti būtu skaidri un viegli saprotami un neradītu nevajadzīgu administratīvo slogu iedzīvotājiem vai uzņēmumiem;

| 2. | uzsver, ka jauno noteikumu ietekmes uz MVU vai lielajiem uzņēmumiem novērtējums nedrīkst nedz izraisīt darbinieku diskrimināciju atkarībā no uzņēmuma lieluma, kurā tie strādā, nedz kaitēt darbinieku pamattiesībām, tostarp tiesībām saņemt informāciju un tiesībām tikt uzklausītiem, darba apstākļiem, labklājībai darbā un tiesībām uz sociālo nodrošinājumu, nedz arī kavēt šo tiesību īstenošanas uzlabošanu vai garantēšanu darbvietā, saskaroties ar līdzšinējiem un jauniem ar darbu saistītiem riskiem; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka jauno noteikumu ietekmes uz MVU vai lielajiem uzņēmumiem novērtējums nedrīkst nedz izraisīt darbinieku diskrimināciju atkarībā no uzņēmuma lieluma, kurā tie strādā, nedz kaitēt darbinieku pamattiesībām, tostarp tiesībām saņemt informāciju un tiesībām tikt uzklausītiem, darba apstākļiem, labklājībai darbā un tiesībām uz sociālo nodrošinājumu, nedz arī kavēt šo tiesību īstenošanas uzlabošanu vai garantēšanu darbvietā, saskaroties ar līdzšinējiem un jauniem ar darbu saistītiem riskiem;

| 3. | uzsver, ka, pieņemot tiesību aktus, Eiropas iestādēm ir jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes principi; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka, pieņemot tiesību aktus, Eiropas iestādēm ir jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes principi;

| 4. | atgādina par savām iepriekš izteiktajām piezīmēm, ka Ietekmes novērtējuma padome un valstu parlamenti daudzos gadījumos ir konstatējuši, ka Komisijas ietekmes novērtējumos šiem principiem nav pievērsta pietiekama uzmanība; atkārtoti pauž sarūgtinājumu, ka šāda kritika ir jāatkārto vēl nākamajā gadā; |
| --- | --- |

4.

atgādina par savām iepriekš izteiktajām piezīmēm, ka Ietekmes novērtējuma padome un valstu parlamenti daudzos gadījumos ir konstatējuši, ka Komisijas ietekmes novērtējumos šiem principiem nav pievērsta pietiekama uzmanība; atkārtoti pauž sarūgtinājumu, ka šāda kritika ir jāatkārto vēl nākamajā gadā;

| 5. | uzskata, ka tiesību aktu labāka izstrāde būtu jāīsteno atbilstīgi daudzlīmeņu pārvaldības principam, t. i., saskaņojot ES, valstu iestāžu un vietējo un reģionālo iestāžu rīcību; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka tiesību aktu labāka izstrāde būtu jāīsteno atbilstīgi daudzlīmeņu pārvaldības principam, t. i., saskaņojot ES, valstu iestāžu un vietējo un reģionālo iestāžu rīcību;

| 6. | atkārtoti aicina vēlreiz apspriest 2003. gada Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi, lai ņemtu vērā ar Lisabonas līgumu radīto jauno tiesisko vidi, nostiprinātu pašreizējo paraugpraksi un pielāgotu šo nolīgumu atbilstīgi tiesību aktu labākas izstrādes programmai; iesaka, lai visi jaunie nolīgumi tiku pieņemti, pamatojoties uz LESD 295. pantu, un lai tie visi būtu saistoši; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti aicina vēlreiz apspriest 2003. gada Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi, lai ņemtu vērā ar Lisabonas līgumu radīto jauno tiesisko vidi, nostiprinātu pašreizējo paraugpraksi un pielāgotu šo nolīgumu atbilstīgi tiesību aktu labākas izstrādes programmai; iesaka, lai visi jaunie nolīgumi tiku pieņemti, pamatojoties uz LESD 295. pantu, un lai tie visi būtu saistoši;

| 7. | mudina Komisiju un Padomi uzsākt sarunas ar Parlamentu par LESD 290. un 291. panta pienācīgas piemērošanas kritērijiem; uzskata, ka to varētu veikt, pārskatot Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi, tajā cita starpā iekļaujot šādus kritērijus; |
| --- | --- |

7.

mudina Komisiju un Padomi uzsākt sarunas ar Parlamentu par LESD 290. un 291. panta pienācīgas piemērošanas kritērijiem; uzskata, ka to varētu veikt, pārskatot Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi, tajā cita starpā iekļaujot šādus kritērijus;

| 8. | uzskata, ka dažādie nosaukumi, ko piemēro Komisijas izmantotajām sistēmām pieņemto tiesību aktu novērtēšanai un sloga mazināšanai, rada neskaidrību un ir nevajadzīgi sarežģīti; iesaka pieņemt vienotu nosaukumu ar virsrakstu “Tiesību aktu labāka izstrāde”, un atkārtoti aicina izvirzīt vienu par šo jautājumu atbildīgo komisāru; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka dažādie nosaukumi, ko piemēro Komisijas izmantotajām sistēmām pieņemto tiesību aktu novērtēšanai un sloga mazināšanai, rada neskaidrību un ir nevajadzīgi sarežģīti; iesaka pieņemt vienotu nosaukumu ar virsrakstu “Tiesību aktu labāka izstrāde”, un atkārtoti aicina izvirzīt vienu par šo jautājumu atbildīgo komisāru;

| 9. | aicina Komisiju paplašināt pārskatu par proporcionalitātes principa ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz LESD 290. un 291. panta piemērošanu saistībā ar deleģētajiem un īstenošanas aktiem; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju paplašināt pārskatu par proporcionalitātes principa ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz LESD 290. un 291. panta piemērošanu saistībā ar deleģētajiem un īstenošanas aktiem;

| 10. | uzskata, ka lielākas demokrātiskas likumības kontekstā vairāk uzmanības būtu jāpievērš agrīnās brīdināšanas sistēmai; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka lielākas demokrātiskas likumības kontekstā vairāk uzmanības būtu jāpievērš agrīnās brīdināšanas sistēmai;

Subsidiaritātes mehānisms dalībvalstu parlamentiem

| 11. | norāda, ka ekonomikas un finanšu krīzes laikā ir nepieciešama labāka politikas koordinēšana un Savienības pilnvaru pastiprināšana dažādās jomās, tomēr ir būtiski saglabāt arī skaidru izpratni par kompetenču sadalījumu Eiropas Savienības daudzlīmeņu pārvaldības sistēmā un pēc atklātām debatēm pārredzami pieņemt lēmumus visatbilstošākajā līmenī, samazinot birokrātiju; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka ekonomikas un finanšu krīzes laikā ir nepieciešama labāka politikas koordinēšana un Savienības pilnvaru pastiprināšana dažādās jomās, tomēr ir būtiski saglabāt arī skaidru izpratni par kompetenču sadalījumu Eiropas Savienības daudzlīmeņu pārvaldības sistēmā un pēc atklātām debatēm pārredzami pieņemt lēmumus visatbilstošākajā līmenī, samazinot birokrātiju;

| 12. | uzsver, ka Eiropas iestādēm ir jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, kas nostiprināti Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 2. protokolā un kam ir vispārīgs raksturs — tie ir saistoši iestādēm Savienības pilnvaru īstenošanā ar izņēmumu, ka subsidiaritātes principu nepiemēro tajās jomās, kuras ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka Eiropas iestādēm ir jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, kas nostiprināti Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 2. protokolā un kam ir vispārīgs raksturs — tie ir saistoši iestādēm Savienības pilnvaru īstenošanā ar izņēmumu, ka subsidiaritātes principu nepiemēro tajās jomās, kuras ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē;

| 13. | ierosina izvērtēt, vai ES līmenī būtu jānosaka piemēroti kritēriji, lai novērtētu atbilstību subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

13.

ierosina izvērtēt, vai ES līmenī būtu jānosaka piemēroti kritēriji, lai novērtētu atbilstību subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| 14. | atzīmē, ka 2. protokols valstu parlamentiem paredz oficiālu iespēju sniegt ES likumdevējai iestādei ieteikumu par ierosinātā tiesību akta atbilstību subsidiaritātes principam, izvērtējot to, vai šā tiesību akta mērķus to apjoma vai ietekmes dēļ var labāk panākt Savienības, nevis dalībvalsts līmenī;; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka 2. protokols valstu parlamentiem paredz oficiālu iespēju sniegt ES likumdevējai iestādei ieteikumu par ierosinātā tiesību akta atbilstību subsidiaritātes principam, izvērtējot to, vai šā tiesību akta mērķus to apjoma vai ietekmes dēļ var labāk panākt Savienības, nevis dalībvalsts līmenī;;

| 15. | uzsver, ka ietekmes novērtējumi ir ļoti svarīgi līdzekļi, kas palīdz pieņemt lēmumus likumdošanas procesā, un šajā sakarībā norāda, ka ir pienācīgi jāapsver ar subsidiaritāti un proporcionalitāti saistītie jautājumi; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ietekmes novērtējumi ir ļoti svarīgi līdzekļi, kas palīdz pieņemt lēmumus likumdošanas procesā, un šajā sakarībā norāda, ka ir pienācīgi jāapsver ar subsidiaritāti un proporcionalitāti saistītie jautājumi;

| 16. | atzinīgi vērtē dalībvalstu parlamentu ciešāku līdzdalību Eiropas likumdošanas procesā un norāda, ka dalībvalstu parlamenti apliecina aizvien lielāku interesi par to, lai Savienības iestādes atbilstīgi piemērotu šo principu; to apliecina fakts, ka 2011. gadā Eiropas Parlaments saņēma 77 pamatotus atzinumus par to, ka kāda leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, un 523 cita veida iesniegumus par tiesību akta projekta lietderību, kamēr attiecīgie skaitļi 2010. gadā bija 41 un 299; pauž vēlmi turpināt un pastiprināt sadarbību un parlamentāro dialogu ar valstu parlamentiem; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē dalībvalstu parlamentu ciešāku līdzdalību Eiropas likumdošanas procesā un norāda, ka dalībvalstu parlamenti apliecina aizvien lielāku interesi par to, lai Savienības iestādes atbilstīgi piemērotu šo principu; to apliecina fakts, ka 2011. gadā Eiropas Parlaments saņēma 77 pamatotus atzinumus par to, ka kāda leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, un 523 cita veida iesniegumus par tiesību akta projekta lietderību, kamēr attiecīgie skaitļi 2010. gadā bija 41 un 299; pauž vēlmi turpināt un pastiprināt sadarbību un parlamentāro dialogu ar valstu parlamentiem;

| 17. | stingri uzsver parlamentārās kontroles nozīmīgumu gan no Parlamenta, gan valstu parlamentu puses; iesaka sniegt valstu parlamentiem būtisku atbalstu, lai tie varētu veikt savus kontroles uzdevumus; ierosina valstu parlamentiem sniegt pamatnostādnes, lai tiem palīdzētu novērtēt atbilstību subsidiaritātes principam; |
| --- | --- |

17.

stingri uzsver parlamentārās kontroles nozīmīgumu gan no Parlamenta, gan valstu parlamentu puses; iesaka sniegt valstu parlamentiem būtisku atbalstu, lai tie varētu veikt savus kontroles uzdevumus; ierosina valstu parlamentiem sniegt pamatnostādnes, lai tiem palīdzētu novērtēt atbilstību subsidiaritātes principam;

| 18. | uzsver, ka saskaņā ar LESD 263. pantu Eiropas Savienības Tiesa ir kompetenta izskatīt tiesību aktu likumību attiecībā uz atbilstību subsidiaritātes principam un ka šis princips ir politiska pamatnostādne pilnvaru īstenošanai Savienības līmenī; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka saskaņā ar LESD 263. pantu Eiropas Savienības Tiesa ir kompetenta izskatīt tiesību aktu likumību attiecībā uz atbilstību subsidiaritātes principam un ka šis princips ir politiska pamatnostādne pilnvaru īstenošanai Savienības līmenī;

| 19. | norāda — no otras puses, Eiropas Savienības Tiesai saskaņā ar Līgumiem ir jurisdikcija tiesvedībā, kas izriet no Līgumu vai jebkādu tiesiskuma principu pārkāpumiem saistībā ar to piemērošanu, un atbilstoši Līgumam par Eiropas Savienību subsidiaritātes un proporcionalitātes principi ir tiesiskuma neatņemama daļa; norāda, ka tādēļ Savienības tiesību aktu likumīguma pārskatīšana tiesā attiecas arī uz atbilstību šiem principiem; |
| --- | --- |

19.

norāda — no otras puses, Eiropas Savienības Tiesai saskaņā ar Līgumiem ir jurisdikcija tiesvedībā, kas izriet no Līgumu vai jebkādu tiesiskuma principu pārkāpumiem saistībā ar to piemērošanu, un atbilstoši Līgumam par Eiropas Savienību subsidiaritātes un proporcionalitātes principi ir tiesiskuma neatņemama daļa; norāda, ka tādēļ Savienības tiesību aktu likumīguma pārskatīšana tiesā attiecas arī uz atbilstību šiem principiem;

| 20. | uzsver, ka Tiesa savā 2011. gada 12. maija spriedumā lietā C-176/09 (Luksemburga pret Eiropas Parlamentu un Padomi) norādīja — proporcionalitātes princips “prasa, lai ar Savienības tiesību normu ieviestie līdzekļi būtu atbilstoši attiecīgā tiesiskā regulējuma leģitīmo mērķu īstenošanai un nepārsniegtu to, kas ir nepieciešams, lai tos sasniegtu”, un ka “jomās, kurās Eiropas Savienības likumdevējam ir plašas likumdošanas pilnvaras”, šajā kontekstā pieņemtā pasākuma likumību var ietekmēt vienīgi pasākuma acīmredzama nepiemērotība attiecībā uz mērķi, kuru kompetentas iestādes mēģina īstenot, lai gan Eiropas Savienības likumdevējam “sava izvēle ir jābalsta uz objektīviem kritērijiem” un, novērtējot slogu saistībā ar dažādiem iespējamiem pasākumiem, “jāpārbauda, vai ar veikto pasākumu sasniegtie mērķi var pamatot saimnieciski negatīvas sekas, pat būtiskas sekas, kas rodas konkrētiem operatoriem”; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka Tiesa savā 2011. gada 12. maija spriedumā lietā C-176/09 (Luksemburga pret Eiropas Parlamentu un Padomi) norādīja — proporcionalitātes princips “prasa, lai ar Savienības tiesību normu ieviestie līdzekļi būtu atbilstoši attiecīgā tiesiskā regulējuma leģitīmo mērķu īstenošanai un nepārsniegtu to, kas ir nepieciešams, lai tos sasniegtu”, un ka “jomās, kurās Eiropas Savienības likumdevējam ir plašas likumdošanas pilnvaras”, šajā kontekstā pieņemtā pasākuma likumību var ietekmēt vienīgi pasākuma acīmredzama nepiemērotība attiecībā uz mērķi, kuru kompetentas iestādes mēģina īstenot, lai gan Eiropas Savienības likumdevējam “sava izvēle ir jābalsta uz objektīviem kritērijiem” un, novērtējot slogu saistībā ar dažādiem iespējamiem pasākumiem, “jāpārbauda, vai ar veikto pasākumu sasniegtie mērķi var pamatot saimnieciski negatīvas sekas, pat būtiskas sekas, kas rodas konkrētiem operatoriem”;

| 21. | konstatē, ka subsidiaritātes princips, kā tas formulēts Līgumos, ļauj Savienībai rīkoties jomās, kuras nav tās ekskluzīvā kompetencē, ja un ciktāl dalībvalstis nevar pietiekami īstenot ierosinātā pasākuma mērķus centralizētā vai reģionālā, vai vietējā līmenī, bet ierosinātās darbības apmēra vai ietekmes dēļ tos var labāk īstenot Savienības līmenī, lai gan saskaņā ar proporcionalitātes principu Savienības darbības saturs un veids nedrīkst pārsniegt Līgumu mērķu sasniegšanai nepieciešamās robežas; norāda, ka subsidiaritātes un proporcionalitātes principi ir cieši saistīti, tomēr atšķirīgi, jo pirmais princips attiecas uz Savienības darbību atbilstīgumu jomās, kuras nav tās ekskluzīvā kompetencē, bet otrais princips attiecas uz likumdevējas iestādes noteikto līdzekļu un mērķu proporcionalitāti un ir vispārējs noteikums, kas reglamentē Savienības pilnvaru izpildi; norāda, ka proporcionalitātes apsvēršanā attiecībā uz tiesību akta projektu, protams, būtu jāievēro arī subsidiaritāte, un ka tajā pašā laikā subsidiaritātes pārbaude nebūtu pietiekami efektīva, nepārbaudot proporcionalitāti; |
| --- | --- |

21.

konstatē, ka subsidiaritātes princips, kā tas formulēts Līgumos, ļauj Savienībai rīkoties jomās, kuras nav tās ekskluzīvā kompetencē, ja un ciktāl dalībvalstis nevar pietiekami īstenot ierosinātā pasākuma mērķus centralizētā vai reģionālā, vai vietējā līmenī, bet ierosinātās darbības apmēra vai ietekmes dēļ tos var labāk īstenot Savienības līmenī, lai gan saskaņā ar proporcionalitātes principu Savienības darbības saturs un veids nedrīkst pārsniegt Līgumu mērķu sasniegšanai nepieciešamās robežas; norāda, ka subsidiaritātes un proporcionalitātes principi ir cieši saistīti, tomēr atšķirīgi, jo pirmais princips attiecas uz Savienības darbību atbilstīgumu jomās, kuras nav tās ekskluzīvā kompetencē, bet otrais princips attiecas uz likumdevējas iestādes noteikto līdzekļu un mērķu proporcionalitāti un ir vispārējs noteikums, kas reglamentē Savienības pilnvaru izpildi; norāda, ka proporcionalitātes apsvēršanā attiecībā uz tiesību akta projektu, protams, būtu jāievēro arī subsidiaritāte, un ka tajā pašā laikā subsidiaritātes pārbaude nebūtu pietiekami efektīva, nepārbaudot proporcionalitāti;

| 22. | konstatē, ka Komisija 2011. gadā saņēmusi nelielu skaitu deputātu jautājumu (32 no vairāk nekā 12 000) par tēmām, kas saistītas ar atbilstību subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

22.

konstatē, ka Komisija 2011. gadā saņēmusi nelielu skaitu deputātu jautājumu (32 no vairāk nekā 12 000) par tēmām, kas saistītas ar atbilstību subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| 23. | uzsver to, ka 2011. gadā Komisija saņēmusi 64 pamatotus atzinumus 2. protokola nozīmē par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu, kas ir ievērojams pieaugums salīdzinājumā ar 2010. gadu; tomēr norāda, ka šie 64 pamatotie atzinumi atbilst tikai 10 % no kopskaitā 622 atzinumiem, ko valstu parlamenti 2011. gadā iesniedza Komisijai attiecīgajā politiskajā dialogā; vērš uzmanību arī uz to, ka ne par vienu no Komisijas priekšlikumiem nav iesniegts pietiekams skaits pamatotu atzinumu, lai uzsāktu “dzeltenās vai oranžās kartes procedūras” atbilstoši Protokolam; tomēr norāda, ka 2012. gada 22. maijā ar Komisijas priekšlikumu (priekšlikums Padomes regulai par to, kā īstenojamas tiesības uz kolektīvu rīcību saistībā ar brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību, t. i, priekšlikums Monti II regulai) pirmoreiz uzsāka “dzeltenās kartes procedūru”; uzsver, ka Komisija atsauca priekšlikumu ne tāpēc, ka tā uzskatīja, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, bet tāpēc, ka tā secināja — priekšlikums nesaņemtu pietiekamu politisko atbalstu Parlamentā un Padomē, lai nodrošinātu tā pieņemšanu; |
| --- | --- |

23.

uzsver to, ka 2011. gadā Komisija saņēmusi 64 pamatotus atzinumus 2. protokola nozīmē par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu, kas ir ievērojams pieaugums salīdzinājumā ar 2010. gadu; tomēr norāda, ka šie 64 pamatotie atzinumi atbilst tikai 10 % no kopskaitā 622 atzinumiem, ko valstu parlamenti 2011. gadā iesniedza Komisijai attiecīgajā politiskajā dialogā; vērš uzmanību arī uz to, ka ne par vienu no Komisijas priekšlikumiem nav iesniegts pietiekams skaits pamatotu atzinumu, lai uzsāktu “dzeltenās vai oranžās kartes procedūras” atbilstoši Protokolam; tomēr norāda, ka 2012. gada 22. maijā ar Komisijas priekšlikumu (priekšlikums Padomes regulai par to, kā īstenojamas tiesības uz kolektīvu rīcību saistībā ar brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību, t. i, priekšlikums Monti II regulai) pirmoreiz uzsāka “dzeltenās kartes procedūru”; uzsver, ka Komisija atsauca priekšlikumu ne tāpēc, ka tā uzskatīja, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, bet tāpēc, ka tā secināja — priekšlikums nesaņemtu pietiekamu politisko atbalstu Parlamentā un Padomē, lai nodrošinātu tā pieņemšanu;

| 24. | uzskata, ka subsidiaritātes principa pārbaudes mehānismam ir jābūt galvenajam instrumentam sadarbībai starp Eiropas un dalībvalstu iestādēm; ar gandarījumu norāda, ka šis instruments praksē tiek izmantots kā saziņas un sadarbības dialoga līdzeklis starp dažādiem Eiropas Savienības daudzlīmeņu pārvaldības sistēmas iestāžu līmeņiem; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka subsidiaritātes principa pārbaudes mehānismam ir jābūt galvenajam instrumentam sadarbībai starp Eiropas un dalībvalstu iestādēm; ar gandarījumu norāda, ka šis instruments praksē tiek izmantots kā saziņas un sadarbības dialoga līdzeklis starp dažādiem Eiropas Savienības daudzlīmeņu pārvaldības sistēmas iestāžu līmeņiem;

| 25. | ar bažām norāda — dažos pamatotos valstu parlamentu atzinumos uzsvērts tas, ka vairākos Komisijas tiesību aktu priekšlikumos subsidiaritāte nav pietiekami pamatota vai šāda pamatojuma nav vispār; |
| --- | --- |

25.

ar bažām norāda — dažos pamatotos valstu parlamentu atzinumos uzsvērts tas, ka vairākos Komisijas tiesību aktu priekšlikumos subsidiaritāte nav pietiekami pamatota vai šāda pamatojuma nav vispār;

| 26. | ierosina izpētīt iemeslus, kāpēc valstu parlamenti ir iesnieguši tikai dažus oficiāli pamatotus atzinumus, un noteikt, vai tas ir tāpēc, ka visas puses ir ievērojušas subsidiaritātes principu, vai tāpēc, ka valstu parlamenti nespēj izpildīt šo principu līdzekļu trūkuma vai stingri noteikto termiņu dēļ; uzskata, ka būtu vēlama Komisijas sniegta analīze; |
| --- | --- |

26.

ierosina izpētīt iemeslus, kāpēc valstu parlamenti ir iesnieguši tikai dažus oficiāli pamatotus atzinumus, un noteikt, vai tas ir tāpēc, ka visas puses ir ievērojušas subsidiaritātes principu, vai tāpēc, ka valstu parlamenti nespēj izpildīt šo principu līdzekļu trūkuma vai stingri noteikto termiņu dēļ; uzskata, ka būtu vēlama Komisijas sniegta analīze;

| 27. | uzsver, ka Eiropas Savienības iestādēm ir jādod iespēja valstu parlamentiem rūpīgi pārbaudīt tiesību aktu priekšlikumus, nodrošinot, ka Komisija sniedz detalizētu un visaptverošu pamatu likumdošanas lēmumiem par subsidiaritāti un proporcionalitāti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 2. protokola 5. pantu; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka Eiropas Savienības iestādēm ir jādod iespēja valstu parlamentiem rūpīgi pārbaudīt tiesību aktu priekšlikumus, nodrošinot, ka Komisija sniedz detalizētu un visaptverošu pamatu likumdošanas lēmumiem par subsidiaritāti un proporcionalitāti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 2. protokola 5. pantu;

| 28. | turklāt šajā sakarībā norāda, ka pašreizējais laika grafiks, kas paredzēts valstu parlamentu subsidiaritātes un proporcionalitātes pārbaužu veikšanai, bieži ir izrādījies nepietiekams; |
| --- | --- |

28.

turklāt šajā sakarībā norāda, ka pašreizējais laika grafiks, kas paredzēts valstu parlamentu subsidiaritātes un proporcionalitātes pārbaužu veikšanai, bieži ir izrādījies nepietiekams;

| 29. | uzskata, ka grūtības laika un resursu ziņā, ar kurām saskaras valstu parlamenti, sniedzot atzinumus par tiesību aktu projektiem, veicina pieņēmumu, ka Eiropas Savienībā trūkst demokrātijas; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka grūtības laika un resursu ziņā, ar kurām saskaras valstu parlamenti, sniedzot atzinumus par tiesību aktu projektiem, veicina pieņēmumu, ka Eiropas Savienībā trūkst demokrātijas;

| 30. | atgādina, ka Parlaments jau agrāk ir aicinājis sīkāk izpētīt problēmas, ar ko saskaras valstu parlamenti, lai uzlabotu pašreizējā mehānisma darbību; uzskata, ka būtu arī vēlams izpētīt pasākumus šā mehānisma stiprināšanai, kas — iespējams, nākamajā Līguma pārskatīšanā — varētu nodrošināt vairāk tiesību valsts parlamentiem; ierosina, ka šādā pārskatīšanā būtu jāapsver, kāds būtu piemērotākais valstu parlamentu atzinumu skaits, lai sāktu šādu procedūru, vai tās pamatā vajadzētu būt tikai subsidiaritātes principam, un kādai vajadzētu būt tās ietekmei, jo īpaši ņemot vērā neseno pieredzi ar “dzeltenās kartes procedūru”; uzskata, ka šāda diskusija ir noderīgs posms valstu parlamentiem piešķirto pilnvaru pilnveidošanā, saskaņojot pamudinājumus veikt rūpīgu pārbaudi ar ietekmi Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka Parlaments jau agrāk ir aicinājis sīkāk izpētīt problēmas, ar ko saskaras valstu parlamenti, lai uzlabotu pašreizējā mehānisma darbību; uzskata, ka būtu arī vēlams izpētīt pasākumus šā mehānisma stiprināšanai, kas — iespējams, nākamajā Līguma pārskatīšanā — varētu nodrošināt vairāk tiesību valsts parlamentiem; ierosina, ka šādā pārskatīšanā būtu jāapsver, kāds būtu piemērotākais valstu parlamentu atzinumu skaits, lai sāktu šādu procedūru, vai tās pamatā vajadzētu būt tikai subsidiaritātes principam, un kādai vajadzētu būt tās ietekmei, jo īpaši ņemot vērā neseno pieredzi ar “dzeltenās kartes procedūru”; uzskata, ka šāda diskusija ir noderīgs posms valstu parlamentiem piešķirto pilnvaru pilnveidošanā, saskaņojot pamudinājumus veikt rūpīgu pārbaudi ar ietekmi Eiropas līmenī;

| 31. | uzskata, ka tikmēr varētu ieviest vairākas iniciatīvas, lai uzlabotu novērtējumu, ko valstu parlamenti veic attiecībā uz Eiropas jautājumiem; jo īpaši ierosina:






  — | katrā tiesību aktā, ko publicē Oficiālajā Vēstnesī, būtu jāiekļauj piezīme, norādot to valstu parlamentus, kuri snieguši atzinumu, un to valstu parlamentus, kas pauduši bažas par subsidiaritāti; |
| --- | --- | --- |

31.

uzskata, ka tikmēr varētu ieviest vairākas iniciatīvas, lai uzlabotu novērtējumu, ko valstu parlamenti veic attiecībā uz Eiropas jautājumiem; jo īpaši ierosina:

—

katrā tiesību aktā, ko publicē Oficiālajā Vēstnesī, būtu jāiekļauj piezīme, norādot to valstu parlamentus, kuri snieguši atzinumu, un to valstu parlamentus, kas pauduši bažas par subsidiaritāti;

| — | valstu parlamentu pamatotie atzinumi, kas iesniegti saskaņā ar LES un LESD pievienotā 2. protokola 6. pantu, būtu nekavējoties jānodod likumdevējiem; |
| --- | --- |

—

valstu parlamentu pamatotie atzinumi, kas iesniegti saskaņā ar LES un LESD pievienotā 2. protokola 6. pantu, būtu nekavējoties jānodod likumdevējiem;

| — | varētu sagatavot pamatnostādnes, nosakot kritērijus pamatotiem atzinumiem par subsidiaritātes jautājumiem; |
| --- | --- |

—

varētu sagatavot pamatnostādnes, nosakot kritērijus pamatotiem atzinumiem par subsidiaritātes jautājumiem;

| — | aicināt valstu parlamentus veikt to sagatavoto ex-ante novērtējumu un Komisijas veikto ex-post novērtējumu salīdzināšanu; |
| --- | --- |

—

aicināt valstu parlamentus veikt to sagatavoto ex-ante novērtējumu un Komisijas veikto ex-post novērtējumu salīdzināšanu;

Tiesību aktu labāka izstrāde

| 32. | uzskata, ka efektīva pieeja tiesību aktu labākas izstrādes uzdevumiem attiecībā uz spēkā esošajiem tiesību aktiem un turpmākajiem tiesību aktiem palīdzēs Eiropas iestādēm reaģēt uz krīzi; uzskata, ka Eiropas tiesību aktu un likumdošanas prakses reforma ir būtisks instruments, lai nodrošinātu izaugsmi, konkurētspēju un pienācīgas kvalitātes darbvietas Eiropā; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka efektīva pieeja tiesību aktu labākas izstrādes uzdevumiem attiecībā uz spēkā esošajiem tiesību aktiem un turpmākajiem tiesību aktiem palīdzēs Eiropas iestādēm reaģēt uz krīzi; uzskata, ka Eiropas tiesību aktu un likumdošanas prakses reforma ir būtisks instruments, lai nodrošinātu izaugsmi, konkurētspēju un pienācīgas kvalitātes darbvietas Eiropā;

| 33. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija arvien lielāku uzmanību velta politikas “ciklam”, uzskatot ES tiesību aktu izstrādes sākšanas, ietekmes novērtējuma, apspriešanas, spēkā stāšanās, īstenošanas un novērtēšanas posmus par saskaņota procesa daļu; šajā sakarībā uzskata, ka vienam no galvenajiem elementiem vajadzētu būt principam “vispirms domāt par mazākajiem” un ka būtu jāuzlabo jaunu tiesību aktu ex-ante novērtēšana, tā veidojot saprotamu un pārredzamu procesu izaugsmes un konkurētspējas stimulēšanai Eiropā; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija arvien lielāku uzmanību velta politikas “ciklam”, uzskatot ES tiesību aktu izstrādes sākšanas, ietekmes novērtējuma, apspriešanas, spēkā stāšanās, īstenošanas un novērtēšanas posmus par saskaņota procesa daļu; šajā sakarībā uzskata, ka vienam no galvenajiem elementiem vajadzētu būt principam “vispirms domāt par mazākajiem” un ka būtu jāuzlabo jaunu tiesību aktu ex-ante novērtēšana, tā veidojot saprotamu un pārredzamu procesu izaugsmes un konkurētspējas stimulēšanai Eiropā;

| 34. | šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumus par lietpratīgu regulējumu un par ES tiesību aktu normatīvo atbilstību, kā arī Komisijas dienestu darba dokumentu “Desmit tiesību akti, kas rada lielāko slogu MVU”; uzskata, ka šie dokumenti ir ticams tiesību aktu labākas izstrādes programmas panākums un tajos atspoguļoti daudzi iepriekšējie Parlamenta lūgumi; |
| --- | --- |

34.

šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumus par lietpratīgu regulējumu un par ES tiesību aktu normatīvo atbilstību, kā arī Komisijas dienestu darba dokumentu “Desmit tiesību akti, kas rada lielāko slogu MVU”; uzskata, ka šie dokumenti ir ticams tiesību aktu labākas izstrādes programmas panākums un tajos atspoguļoti daudzi iepriekšējie Parlamenta lūgumi;

| 35. | uzskata, ka minētie retoriskie panākumi tagad būtu jāpārvērš konkrētā rīcībā; tādēļ mudina Komisiju nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par kopējā ES regulatīvā sloga mazināšanu, nevājinot darba drošību un veselības aizsardzību, un jo īpaši:






  — | rīkoties, lai pēc iespējas ātrāk mazinātu slogu, uz ko, apspriežot desmit apgrūtinošākos tiesību aktus, ir norādījuši MVU visā Eiropā, |
| --- | --- | --- |

35.

uzskata, ka minētie retoriskie panākumi tagad būtu jāpārvērš konkrētā rīcībā; tādēļ mudina Komisiju nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par kopējā ES regulatīvā sloga mazināšanu, nevājinot darba drošību un veselības aizsardzību, un jo īpaši:

—

rīkoties, lai pēc iespējas ātrāk mazinātu slogu, uz ko, apspriežot desmit apgrūtinošākos tiesību aktus, ir norādījuši MVU visā Eiropā,

| — | ierosinot jaunus tiesību aktus, vairāk izmantot atbrīvojumus vai atvieglojumus mikrouzņēmumiem un MVU, ja tas nepieciešams, un padarot ES publiskā iepirkuma noteikumus labvēlīgākus MVU; |
| --- | --- |

—

ierosinot jaunus tiesību aktus, vairāk izmantot atbrīvojumus vai atvieglojumus mikrouzņēmumiem un MVU, ja tas nepieciešams, un padarot ES publiskā iepirkuma noteikumus labvēlīgākus MVU;

| — | strauji īstenot apņemšanās, kas noteiktas Komisijas 2013. gada 2. oktobra paziņojumā par normatīvo atbilstību (COM(2013)0685), un līdz pašreizējā sasaukuma pilnvaru termiņa beigām pabeigt svarīgāko politikas jomu novērtējumus, tajos iekļaujot ieguldījumu no visiem pārvaldības līmeņiem galvenajās jomās, kas attiecas uz vietējām un reģionālajām iestādēm; |
| --- | --- |

—

strauji īstenot apņemšanās, kas noteiktas Komisijas 2013. gada 2. oktobra paziņojumā par normatīvo atbilstību (COM(2013)0685), un līdz pašreizējā sasaukuma pilnvaru termiņa beigām pabeigt svarīgāko politikas jomu novērtējumus, tajos iekļaujot ieguldījumu no visiem pārvaldības līmeņiem galvenajās jomās, kas attiecas uz vietējām un reģionālajām iestādēm;

| — | uzsākt vērienīgākus pasākumus darbvietu un izaugsmes radīšanai ES, samazinot uzņēmumu reglamentēšanas izmaksas; |
| --- | --- |

—

uzsākt vērienīgākus pasākumus darbvietu un izaugsmes radīšanai ES, samazinot uzņēmumu reglamentēšanas izmaksas;

| — | sagatavot gada ziņojumu, galveno uzmanību pievēršot plašākai tiesību aktu labākas izstrādes programmai un ietverot pārskatu par Komisijas ierosināto iniciatīvu panākumiem, tostarp pārskatu par iepriekšējos 12 mēnešos Komisijas pieņemto jauno priekšlikumu radītajām neto izmaksām uzņēmumiem, kā arī šo priekšlikumu radītajām sociālajām izmaksām; |
| --- | --- |

—

sagatavot gada ziņojumu, galveno uzmanību pievēršot plašākai tiesību aktu labākas izstrādes programmai un ietverot pārskatu par Komisijas ierosināto iniciatīvu panākumiem, tostarp pārskatu par iepriekšējos 12 mēnešos Komisijas pieņemto jauno priekšlikumu radītajām neto izmaksām uzņēmumiem, kā arī šo priekšlikumu radītajām sociālajām izmaksām;

| 36. | uzsver, ka darba drošības un veselības aizsardzības, kā arī darbinieku informēšanas un apspriešanās ar tiem uzlabošana ir divi nozīmīgi aspekti, lai stiprinātu Eiropas ekonomikas produktivitāti un konkurētspēju; uzsver, ka spēcīgs un stabils regulējums minētajās jomās nevis kavē, bet drīzāk veicina izaugsmi; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka darba drošības un veselības aizsardzības, kā arī darbinieku informēšanas un apspriešanās ar tiem uzlabošana ir divi nozīmīgi aspekti, lai stiprinātu Eiropas ekonomikas produktivitāti un konkurētspēju; uzsver, ka spēcīgs un stabils regulējums minētajās jomās nevis kavē, bet drīzāk veicina izaugsmi;

| 37. | uzskata, ka Komisijai vajadzētu turpināt izskatīt iespēju likumdošanas procesā ieviest “baltās grāmatas” posmu; uzskata, ka, sniedzot ieinteresētajām personām iespēju izteikt viedokli par priekšlikumu projektiem un saistītajiem provizoriskajiem ietekmes novērtējumiem, tiktu uzlabota Komisijas iesniegto tiesību aktu projektu kvalitāte, nepamatoti nepaildzinot topošo tiesību aktu sagatavošanas laiku; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka Komisijai vajadzētu turpināt izskatīt iespēju likumdošanas procesā ieviest “baltās grāmatas” posmu; uzskata, ka, sniedzot ieinteresētajām personām iespēju izteikt viedokli par priekšlikumu projektiem un saistītajiem provizoriskajiem ietekmes novērtējumiem, tiktu uzlabota Komisijas iesniegto tiesību aktu projektu kvalitāte, nepamatoti nepaildzinot topošo tiesību aktu sagatavošanas laiku;

| 38. | turklāt atgādina par Komisijai izteikto Parlamenta aicinājumu iesniegt priekšlikumus par regulatīvās kompensēšanas īstenošanu, kurai būtu vajadzīga ekvivalentu izmaksu kompensāciju noteikšana pirms tādu jaunu tiesību aktu pieņemšanas, kas paredzētu izmaksu rašanos; norāda, ka ES tiesību akti automātiski nepadara 28 valstu tiesību aktus par nederīgiem kāda Eiropas tiesību akta dēļ, un tas arī automātiski nenozīmē, ka jauns Eiropas tiesību akts rada mazāku slogu nekā attiecīgie valsts tiesību akti; tādēļ mudina Komisiju nopietni izskatīt šo priekšlikumu un sniegt tā ietekmes novērtējumu līdz pašreizējā parlamenta pilnvaru termiņa beigām 2014. gadā; |
| --- | --- |

38.

turklāt atgādina par Komisijai izteikto Parlamenta aicinājumu iesniegt priekšlikumus par regulatīvās kompensēšanas īstenošanu, kurai būtu vajadzīga ekvivalentu izmaksu kompensāciju noteikšana pirms tādu jaunu tiesību aktu pieņemšanas, kas paredzētu izmaksu rašanos; norāda, ka ES tiesību akti automātiski nepadara 28 valstu tiesību aktus par nederīgiem kāda Eiropas tiesību akta dēļ, un tas arī automātiski nenozīmē, ka jauns Eiropas tiesību akts rada mazāku slogu nekā attiecīgie valsts tiesību akti; tādēļ mudina Komisiju nopietni izskatīt šo priekšlikumu un sniegt tā ietekmes novērtējumu līdz pašreizējā parlamenta pilnvaru termiņa beigām 2014. gadā;

| 39. | pauž nožēlu par to, ka Komisija ir iecerējusi atsaukt savu priekšlikumu par Eiropas privātā uzņēmuma statūtiem, kuru Parlaments aicināja iesniegt normatīvā patstāvīgā ziņojumā, aicina Komisiju pirms jebkuru tādu priekšlikumu atsaukšanas, kuru pamatā ir normatīvs patstāvīgais ziņojums, apspriesties ar Parlamentu; |
| --- | --- |

39.

pauž nožēlu par to, ka Komisija ir iecerējusi atsaukt savu priekšlikumu par Eiropas privātā uzņēmuma statūtiem, kuru Parlaments aicināja iesniegt normatīvā patstāvīgā ziņojumā, aicina Komisiju pirms jebkuru tādu priekšlikumu atsaukšanas, kuru pamatā ir normatīvs patstāvīgais ziņojums, apspriesties ar Parlamentu;

| 40. | uzsver vienkāršošanas nozīmīgumu normatīvās vides pilnveidošanā, īpaši attiecībā uz vietējām un reģionālajām iestādēm, kuru resursi tiesību aktu īstenošanai bieži vien ir ierobežoti un samazinās; |
| --- | --- |

40.

uzsver vienkāršošanas nozīmīgumu normatīvās vides pilnveidošanā, īpaši attiecībā uz vietējām un reģionālajām iestādēm, kuru resursi tiesību aktu īstenošanai bieži vien ir ierobežoti un samazinās;

| 41. | uzskata, ka pārmērīga reglamentēšana ir prakse, kad dalībvalstis, transponējot ES direktīvas valsts tiesību aktos, pārsniedz tajās noteiktās minimālās prasības; atkārtoti pauž atbalstu nevajadzīgas pārmērīgas reglamentēšanas izskaušanai un tādēļ gadījumos, kad notiek pārmērīga reglamentēšana, aicina dalībvalstis norādīt tās iemeslus; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka pārmērīga reglamentēšana ir prakse, kad dalībvalstis, transponējot ES direktīvas valsts tiesību aktos, pārsniedz tajās noteiktās minimālās prasības; atkārtoti pauž atbalstu nevajadzīgas pārmērīgas reglamentēšanas izskaušanai un tādēļ gadījumos, kad notiek pārmērīga reglamentēšana, aicina dalībvalstis norādīt tās iemeslus;

Ietekmes novērtējumi un Eiropas pievienotā vērtība

| 42. | atzinīgi vērtē mēģinājumu Komisijas ietekmes novērtējumos plaši un visaptveroši izskatīt iespējamo ietekmi, tomēr uzskata, ka pastāv vairāki veidi, kā sistēmu varētu vēl pastiprināt, piemēram, iekļaujot teritoriālo dimensiju (finansiālo un administratīvo ietekmi uz valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm); šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu līdz 2014. gada jūnijam atjaunināt, apvienot un pārskatīt Ietekmes novērtējuma pamatnostādnes, un patur tiesības turpmākajos mēnešos sīki izstrādāt šo pamatnostādņu iespējamos uzlabojumus; pieprasa, lai šajos ietekmes novērtējumos, kas būtiski ietekmē sabiedrības un politiķu uzskatus, tiktu ievērots daudzvalodības princips; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē mēģinājumu Komisijas ietekmes novērtējumos plaši un visaptveroši izskatīt iespējamo ietekmi, tomēr uzskata, ka pastāv vairāki veidi, kā sistēmu varētu vēl pastiprināt, piemēram, iekļaujot teritoriālo dimensiju (finansiālo un administratīvo ietekmi uz valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm); šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu līdz 2014. gada jūnijam atjaunināt, apvienot un pārskatīt Ietekmes novērtējuma pamatnostādnes, un patur tiesības turpmākajos mēnešos sīki izstrādāt šo pamatnostādņu iespējamos uzlabojumus; pieprasa, lai šajos ietekmes novērtējumos, kas būtiski ietekmē sabiedrības un politiķu uzskatus, tiktu ievērots daudzvalodības princips;

| 43. | aicina Komisiju analizēt ietekmes novērtējumu sagatavošanā izmantoto metodoloģiju ar mērķi izvērtēt uzlabošanas iespējas gan attiecībā uz kvalitatīvajiem rādītājiem, gan uz vispārējo konsultāciju procesu, īpašu uzmanību pievēršot attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanai; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju analizēt ietekmes novērtējumu sagatavošanā izmantoto metodoloģiju ar mērķi izvērtēt uzlabošanas iespējas gan attiecībā uz kvalitatīvajiem rādītājiem, gan uz vispārējo konsultāciju procesu, īpašu uzmanību pievēršot attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanai;

| 44. | uzskata, ka Komisijas publicētā ietekmes novērtējuma saturam ir pilnīgi jāatbilst komisāru kolēģijas pieņemtā tiesību akta priekšlikuma saturam; prasa automātiski atjaunināt visus ietekmes novērtējumus attiecībā uz priekšlikumu, kurā kolēģija izdarījusi grozījumus, lai atspoguļotu komisāru veiktās izmaiņas; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka Komisijas publicētā ietekmes novērtējuma saturam ir pilnīgi jāatbilst komisāru kolēģijas pieņemtā tiesību akta priekšlikuma saturam; prasa automātiski atjaunināt visus ietekmes novērtējumus attiecībā uz priekšlikumu, kurā kolēģija izdarījusi grozījumus, lai atspoguļotu komisāru veiktās izmaiņas;

| 45. | aicina Komisiju stiprināt Ietekmes novērtējuma padomes (INP) nozīmi un neatkarību un jo īpaši pabeigt un iesniegt tiesību aktu priekšlikumus tikai tad, ja Ietekmes novērtējuma padome tos ir apstiprinājusi, sniedzot labvēlīgu atzinumu; mudina INP izmantot sociālo partneru kompetenci; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju stiprināt Ietekmes novērtējuma padomes (INP) nozīmi un neatkarību un jo īpaši pabeigt un iesniegt tiesību aktu priekšlikumus tikai tad, ja Ietekmes novērtējuma padome tos ir apstiprinājusi, sniedzot labvēlīgu atzinumu; mudina INP izmantot sociālo partneru kompetenci;

| 46. | uzskata, ka pašreizējā atruna, ka Komisijas ietekmes novērtējums “ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaistīti tā sagatavošanā, un neskar Komisijas turpmāko lēmumu galīgo redakciju”, uzskatāmi parāda būtisku pastāvošās sistēmas nepilnību; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka pašreizējā atruna, ka Komisijas ietekmes novērtējums “ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaistīti tā sagatavošanā, un neskar Komisijas turpmāko lēmumu galīgo redakciju”, uzskatāmi parāda būtisku pastāvošās sistēmas nepilnību;

| 47. | atzinīgi vērtē Ietekmes novērtēšanas un Eiropas pievienotās vērtības direktorāta izveidi Parlamentā; uzskata, ka Parlamentam būtu jāpieņem sistemātiska pieeja ietekmes novērtējumu izskatīšanai; atzinīgi vērtē Ietekmes novērtējuma direktorāta gatavotos īsos kopsavilkumus par Komisijas priekšlikumu ietekmes novērtējumiem un uzskata, ka tiem vajadzētu būt komiteju apsvērumu pamatā, apspriežot attiecīgos likumdošanas priekšlikumus; ierosina, ka Parlamenta ietekmes novērtējumos atbilstīgā gadījumā būtu jāiekļauj teritoriālā dimensija; prasa Komiteju priekšsēdētāju konferencē apsvērt, kā šo ieteikumu vislabāk īstenot; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē Ietekmes novērtēšanas un Eiropas pievienotās vērtības direktorāta izveidi Parlamentā; uzskata, ka Parlamentam būtu jāpieņem sistemātiska pieeja ietekmes novērtējumu izskatīšanai; atzinīgi vērtē Ietekmes novērtējuma direktorāta gatavotos īsos kopsavilkumus par Komisijas priekšlikumu ietekmes novērtējumiem un uzskata, ka tiem vajadzētu būt komiteju apsvērumu pamatā, apspriežot attiecīgos likumdošanas priekšlikumus; ierosina, ka Parlamenta ietekmes novērtējumos atbilstīgā gadījumā būtu jāiekļauj teritoriālā dimensija; prasa Komiteju priekšsēdētāju konferencē apsvērt, kā šo ieteikumu vislabāk īstenot;

| 48. | atgādina apņemšanos, ko Parlaments un Padome pauda 2005. gada Iestāžu dokumentā “Vienota pieeja ietekmes novērtējumam”, proti, veikt ietekmes novērtējumu pirms jebkāda būtiska grozījuma pieņemšanas, ja minētās iestādes šādu rīcību uzskata par atbilstīgu un vajadzīgu likumdošanas procesam; aicina komitejas, īstenojot šo apņemšanos, izmantot Ietekmes novērtēšanas struktūrvienību; |
| --- | --- |

48.

atgādina apņemšanos, ko Parlaments un Padome pauda 2005. gada Iestāžu dokumentā “Vienota pieeja ietekmes novērtējumam”, proti, veikt ietekmes novērtējumu pirms jebkāda būtiska grozījuma pieņemšanas, ja minētās iestādes šādu rīcību uzskata par atbilstīgu un vajadzīgu likumdošanas procesam; aicina komitejas, īstenojot šo apņemšanos, izmantot Ietekmes novērtēšanas struktūrvienību;

| 49. | turklāt atgādina par 2003. gada Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi un mudina Padomi, lieki nekavējoties, pabeigt darbu pie mehānisma izveides tās pieņemto būtisko grozījumu ietekmes novērtējuma veikšanai atbilstīgi 2003. gada nolīgumā paredzētajām saistībām; |
| --- | --- |

49.

turklāt atgādina par 2003. gada Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi un mudina Padomi, lieki nekavējoties, pabeigt darbu pie mehānisma izveides tās pieņemto būtisko grozījumu ietekmes novērtējuma veikšanai atbilstīgi 2003. gada nolīgumā paredzētajām saistībām;

| 50. | uzstāj, lai Komisija nopietni izskatītu leģislatīvajiem patstāvīgajiem ziņojumiem pievienotos Eiropas pievienotās vērtības novērtējumus, izvērsti paskaidrojot, kāpēc tā nepieņem vai uzskata par neatbilstošu kādu Parlamenta iesniegto argumentu; |
| --- | --- |

50.

uzstāj, lai Komisija nopietni izskatītu leģislatīvajiem patstāvīgajiem ziņojumiem pievienotos Eiropas pievienotās vērtības novērtējumus, izvērsti paskaidrojot, kāpēc tā nepieņem vai uzskata par neatbilstošu kādu Parlamenta iesniegto argumentu;

o

o o

| 51. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

51.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

(2)  OV C 353 E, 3.12.2013., 117. lpp.

(3)  OV C 51 E, 22.2.2013., 87. lpp.

(4)  OV C 380 E, 11.12.2012., 31. lpp.

(5)  OV C 218, 30.7.2013., 22. lpp.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/21

---

P7_TA(2014)0062

Ceļvedis homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par ES ceļvedi homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai (2013/2183(INI))

(2017/C 093/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 10. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 21. pantu,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 31. martā pieņemto Ieteikumu CM/Rec(2010)5 dalībvalstīm par pasākumiem ar dzimumorientāciju vai dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 31. martā pieņemto Ieteikumu CM/Rec(2010)5 dalībvalstīm par pasākumiem ar dzimumorientāciju vai dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0573, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0573,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada ziņojumu par ES Pamattiesību hartas piemērošanu (COM(2013)0271) un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada ziņojumu par ES Pamattiesību hartas piemērošanu (COM(2013)0271) un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426) un 2009. gada 2. aprīļa nostāju par šo priekšlikumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426) un 2009. gada 2. aprīļa nostāju par šo priekšlikumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2013. gada 24. jūnija sanāksmē pieņemtās pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2013. gada 24. jūnija sanāksmē pieņemtās pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2010. gada novembra ziņojumu par homofobiju, transfobiju un diskrimināciju seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2010. gada novembra ziņojumu par homofobiju, transfobiju un diskrimināciju seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ,

| — | ņemot vērā FRA veiktā un 2013. gada 17. maijā publicētā pētījuma par Eiropas Savienības lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA veiktā un 2013. gada 17. maijā publicētā pētījuma par Eiropas Savienības lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām rezultātus,

| — | ņemot vērā FRA2013. gada 1. oktobra atzinumu par stāvokli līdztiesības jomā Eiropas Savienībā 10 gadus pēc līdztiesības direktīvu sākotnējās ieviešanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA2013. gada 1. oktobra atzinumu par stāvokli līdztiesības jomā Eiropas Savienībā 10 gadus pēc līdztiesības direktīvu sākotnējās ieviešanas,

| — | ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju par homofobijas apkarošanu Eiropā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju par homofobijas apkarošanu Eiropā (2),

| — | ņemot vērā 2012. gada 12. decembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2010.–2011. gadā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 12. decembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2010.–2011. gadā (3),

| — | ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju par cīņas pastiprināšanu pret rasismu, ksenofobiju un naida noziegumiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju par cīņas pastiprināšanu pret rasismu, ksenofobiju un naida noziegumiem (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7-0009/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7-0009/2014),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, līdztiesības, tiesiskuma un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanas vērtībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, līdztiesības, tiesiskuma un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanas vērtībām;

| B. | tā kā, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Eiropas Savienības mērķis ir apkarot ar dzimumu, rasu vai etnisko piederību, reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju saistītu diskrimināciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Eiropas Savienības mērķis ir apkarot ar dzimumu, rasu vai etnisko piederību, reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju saistītu diskrimināciju;

| C. | tā kā Eiropas Savienības Padome 2013. gada jūnijā pieņēma stingras pamatnostādnes par ārpus Eiropas Savienības dzīvojošo LGBTI visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību un tai būtu jānodrošina šo personu efektīva aizsardzība arī Eiropas Savienības iekšienē; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības Padome 2013. gada jūnijā pieņēma stingras pamatnostādnes par ārpus Eiropas Savienības dzīvojošo LGBTI visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību un tai būtu jānodrošina šo personu efektīva aizsardzība arī Eiropas Savienības iekšienē;

| D. | tā kā Eiropas Savienība jau koordinē savu darbību, īstenojot vispusīgus politikas virzienus: līdztiesības un nediskriminācijas jomā ar nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju visiem nodrošināšanas pamatstratēģijas starpniecību, dzimumu līdztiesības jomā ar sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas 2010.–2015. gadam starpniecību, invaliditātes jomā ar Eiropas invaliditātes stratēģijas 2010.—2020. gadam starpniecību un romu personu līdztiesības jomā ar ES programmas attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģiju līdz 2020. gadam starpniecību; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienība jau koordinē savu darbību, īstenojot vispusīgus politikas virzienus: līdztiesības un nediskriminācijas jomā ar nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju visiem nodrošināšanas pamatstratēģijas starpniecību, dzimumu līdztiesības jomā ar sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas 2010.–2015. gadam starpniecību, invaliditātes jomā ar Eiropas invaliditātes stratēģijas 2010.—2020. gadam starpniecību un romu personu līdztiesības jomā ar ES programmas attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģiju līdz 2020. gadam starpniecību;

| E. | tā kā Pamattiesību hartas efektīvas īstenošanas stratēģijā Eiropas Savienībā Komisija ir atzinusi nepieciešamību izstrādāt uz Līgumiem balstītu specifisku politiku attiecībā uz dažām īpašām pamattiesībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā Pamattiesību hartas efektīvas īstenošanas stratēģijā Eiropas Savienībā Komisija ir atzinusi nepieciešamību izstrādāt uz Līgumiem balstītu specifisku politiku attiecībā uz dažām īpašām pamattiesībām;

| F. | tā kā 2013. gada ES LGBT apsekojumā FRA atklāja, ka visā Eiropas Savienībā gadu pirms apsekojuma viens no diviem LGBT respondentiem juta, ka tiek diskriminēts vai aizskarts saistībā ar dzimumorientāciju, viens no trim tika diskriminēts preču vai pakalpojumu pieejamības jomā, pret vienu no četriem tika īstenots fizisks uzbrukums, bet viens no pieciem tika diskriminēts attiecībā uz nodarbinātību vai profesiju; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2013. gada ES LGBT apsekojumā FRA atklāja, ka visā Eiropas Savienībā gadu pirms apsekojuma viens no diviem LGBT respondentiem juta, ka tiek diskriminēts vai aizskarts saistībā ar dzimumorientāciju, viens no trim tika diskriminēts preču vai pakalpojumu pieejamības jomā, pret vienu no četriem tika īstenots fizisks uzbrukums, bet viens no pieciem tika diskriminēts attiecībā uz nodarbinātību vai profesiju;

| G. | tā kā FRA ierosināja, ka ES un dalībvalstīm jāizstrādā rīcības plāni, veicinot cieņu pret LGBT un viņu pamattiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

G.

tā kā FRA ierosināja, ka ES un dalībvalstīm jāizstrādā rīcības plāni, veicinot cieņu pret LGBT un viņu pamattiesību aizsardzību;

| H. | tā kā 2013. gada 11 par līdztiesību atbildīgie ministri (5) aicināja Komisiju pieņemt visaptverošu ES politiku attiecībā uz LGBT līdztiesību un tā kā 10 dalībvalstis (6) jau ir pieņēmušas vai patlaban diskutē par līdzīgiem politikas virzieniem valsts un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2013. gada 11 par līdztiesību atbildīgie ministri (5) aicināja Komisiju pieņemt visaptverošu ES politiku attiecībā uz LGBT līdztiesību un tā kā 10 dalībvalstis (6) jau ir pieņēmušas vai patlaban diskutē par līdzīgiem politikas virzieniem valsts un reģionālā līmenī;

| I. | tā kā Eiropas Parlaments 10 reizes ir lūdzis izstrādāt visaptverošu Eiropas Savienības politikas instrumentu par līdztiesību dzimumorientācijas un dzimumidentitātes jomā, |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Parlaments 10 reizes ir lūdzis izstrādāt visaptverošu Eiropas Savienības politikas instrumentu par līdztiesību dzimumorientācijas un dzimumidentitātes jomā,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | asi nosoda jebkādu ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītu diskrimināciju un pauž dziļu nožēlu par to, ka Eiropas Savienība ne vienmēr pilnībā aizstāv LGBTI pamattiesības; |
| --- | --- |

1.

asi nosoda jebkādu ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītu diskrimināciju un pauž dziļu nožēlu par to, ka Eiropas Savienība ne vienmēr pilnībā aizstāv LGBTI pamattiesības;

| 2. | uzskata, ka pašreiz Eiropas Savienībā trūkst LGBTI pamattiesību aizsardzības visaptverošas politikas; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka pašreiz Eiropas Savienībā trūkst LGBTI pamattiesību aizsardzības visaptverošas politikas;

| 3. | atzīst, ka Komisijai un dalībvalstīm ir kopīga atbildība par pamattiesību aizsardzību; aicina Komisiju pilnībā izmantot tās kompetenci, ietverot labas prakses apmaiņas veicināšanu dalībvalstu vidū; aicina dalībvalstis pildīt savus pienākumus atbilstīgi ES tiesību aktiem un Eiropas Padomes Ieteikumam par pasākumiem ar dzimumorientāciju vai dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka Komisijai un dalībvalstīm ir kopīga atbildība par pamattiesību aizsardzību; aicina Komisiju pilnībā izmantot tās kompetenci, ietverot labas prakses apmaiņas veicināšanu dalībvalstu vidū; aicina dalībvalstis pildīt savus pienākumus atbilstīgi ES tiesību aktiem un Eiropas Padomes Ieteikumam par pasākumiem ar dzimumorientāciju vai dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai;

Ceļveža saturs

| 4. | aicina Komisiju, dalībvalstis un attiecīgās aģentūras kopīgi strādāt pie visaptverošas daudzgadu politikas, lai aizsargātu LGBTI personas, piemēram, izstrādāt ceļvedi, stratēģiju vai rīcības plānu, kurš attiektos uz turpmāk minētajiem jautājumiem un mērķiem;






  A. | Horizontālie pasākumi ceļveža ieviešanai







  i) | Komisijai būtu jāstrādā, lai nodrošinātu pastāvošo tiesību ievērošanu gan tās darbā, gan visās jomās, kurās tā ir kompetenta, integrējot ar LGBTI pamattiesībām saistītus jautājumus visās attiecīgajās darbībās, piemēram, turpmākās politikas un priekšlikumu izstrādē vai ES tiesību aktu īstenošanas pārraudzībā; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

aicina Komisiju, dalībvalstis un attiecīgās aģentūras kopīgi strādāt pie visaptverošas daudzgadu politikas, lai aizsargātu LGBTI personas, piemēram, izstrādāt ceļvedi, stratēģiju vai rīcības plānu, kurš attiektos uz turpmāk minētajiem jautājumiem un mērķiem;

A.

Horizontālie pasākumi ceļveža ieviešanai

i)

Komisijai būtu jāstrādā, lai nodrošinātu pastāvošo tiesību ievērošanu gan tās darbā, gan visās jomās, kurās tā ir kompetenta, integrējot ar LGBTI pamattiesībām saistītus jautājumus visās attiecīgajās darbībās, piemēram, turpmākās politikas un priekšlikumu izstrādē vai ES tiesību aktu īstenošanas pārraudzībā;

| ii) | Komisijai būtu jāveicina, jākoordinē un jāpārrauga labas prakses apmaiņa dalībvalstu vidū, izmantojot atvērto koordinācijas metodi; |
| --- | --- |

ii)

Komisijai būtu jāveicina, jākoordinē un jāpārrauga labas prakses apmaiņa dalībvalstu vidū, izmantojot atvērto koordinācijas metodi;

| iii) | attiecīgajām Eiropas Savienības aģentūrām, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai (FRA), Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam (EIGE), Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondam (Eurofond), Eiropas Policijas Akadēmijai (CEPOL), Eiropas Savienības Tiesu iestāžu sadarbības struktūrvienībai (Eurojust), Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam (EJN) un Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO) būtu kompleksi jāstrādā ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītiem jautājumiem un arī turpmāk Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsniedz uz pierādījumiem balstīti padomi par LGBTI personu pamattiesībām; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgajām Eiropas Savienības aģentūrām, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai (FRA), Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam (EIGE), Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondam (Eurofond), Eiropas Policijas Akadēmijai (CEPOL), Eiropas Savienības Tiesu iestāžu sadarbības struktūrvienībai (Eurojust), Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam (EJN) un Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO) būtu kompleksi jāstrādā ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītiem jautājumiem un arī turpmāk Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsniedz uz pierādījumiem balstīti padomi par LGBTI personu pamattiesībām;

| iv) | Komisija un dalībvalstis sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām un Eiropas Savienības Statistikas biroju būtu regulāri jāmudina vākt atbilstīgus un salīdzināmus datus par LGBTI situāciju, vienlaikus ievērojot ES datu aizsardzības noteikumus; |
| --- | --- |

iv)

Komisija un dalībvalstis sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām un Eiropas Savienības Statistikas biroju būtu regulāri jāmudina vākt atbilstīgus un salīdzināmus datus par LGBTI situāciju, vienlaikus ievērojot ES datu aizsardzības noteikumus;

| v) | Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām, būtu jāveicina apmācība un spēju veidošana, kas paredzēta par līdztiesību atbildīgajām valsts struktūrām, cilvēktiesību valsts iestādēm un citām organizācijām, kuru uzdevums ir veicināt un aizsargāt LGBTI pamattiesības; |
| --- | --- |

v)

Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām, būtu jāveicina apmācība un spēju veidošana, kas paredzēta par līdztiesību atbildīgajām valsts struktūrām, cilvēktiesību valsts iestādēm un citām organizācijām, kuru uzdevums ir veicināt un aizsargāt LGBTI pamattiesības;

| vi) | Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām būtu jācenšas informēt iedzīvotājus par LGBTI personu tiesībām; |
| --- | --- |

vi)

Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām būtu jācenšas informēt iedzīvotājus par LGBTI personu tiesībām;

| B. | Vispārīgie noteikumi nediskriminācijas jomā







  i) | dalībvalstīm būtu jāstiprina spēkā esošais ES tiesiskais regulējums, strādājot pie tā, lai pieņemtu ierosināto direktīvu par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas, tostarp precizējot tās tvērumu un ar tās normām saistītās izmaksas; |
| --- | --- | --- |

B.

Vispārīgie noteikumi nediskriminācijas jomā

i)

dalībvalstīm būtu jāstiprina spēkā esošais ES tiesiskais regulējums, strādājot pie tā, lai pieņemtu ierosināto direktīvu par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas, tostarp precizējot tās tvērumu un ar tās normām saistītās izmaksas;

| ii) | Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajām aģentūrām būtu īpaša uzmanība jāpievērš to lesbiešu pieredzei, kuras ir cietušas daudzkārtējas diskriminācijas un vardarbības dēļ (gan pamatojoties uz dzimumu, gan seksuālo orientāciju), un būtu jāizstrādā un jāīsteno attiecīgi nediskriminācijas politikas virzieni; |
| --- | --- |

ii)

Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajām aģentūrām būtu īpaša uzmanība jāpievērš to lesbiešu pieredzei, kuras ir cietušas daudzkārtējas diskriminācijas un vardarbības dēļ (gan pamatojoties uz dzimumu, gan seksuālo orientāciju), un būtu jāizstrādā un jāīsteno attiecīgi nediskriminācijas politikas virzieni;

| C. | Nediskriminācija nodarbinātības jomā







  i) | uzraugot to, kā tiek īstenota Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (7), Komisijai galvenā vērība būtu jāvelta dzimumorientācijai un, uzraugot to, kā tiek īstenota Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (8), — dzimumidentātes jautājumiem; |
| --- | --- | --- |

C.

Nediskriminācija nodarbinātības jomā

i)

uzraugot to, kā tiek īstenota Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (7), Komisijai galvenā vērība būtu jāvelta dzimumorientācijai un, uzraugot to, kā tiek īstenota Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (8), — dzimumidentātes jautājumiem;

| ii) | Komisijai sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām būtu jāpieņem pamatnostādnes, kurās būtu precizēts tas, ka uz transpersonām un interseksuāļiem attiecas Direktīvā 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, lietotais jēdziens “dzimums”; |
| --- | --- |

ii)

Komisijai sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām būtu jāpieņem pamatnostādnes, kurās būtu precizēts tas, ka uz transpersonām un interseksuāļiem attiecas Direktīvā 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, lietotais jēdziens “dzimums”;

| iii) | par līdztiesību atbildīgajām struktūrām būtu jāmudina informēt LGBTI personas, kā arī arodbiedrības un darba devēju organizācijas par šo personu tiesībām; |
| --- | --- |

iii)

par līdztiesību atbildīgajām struktūrām būtu jāmudina informēt LGBTI personas, kā arī arodbiedrības un darba devēju organizācijas par šo personu tiesībām;

| D. | Nediskriminācija izglītības jomā







  i) | Komisijai būtu jāsekmē līdztiesība un jāizskauž diskriminācija dzimumorientācijas un dzimumidentitātes dēļ, īstenojot jaunatnes un izglītības programmas; |
| --- | --- | --- |

D.

Nediskriminācija izglītības jomā

i)

Komisijai būtu jāsekmē līdztiesība un jāizskauž diskriminācija dzimumorientācijas un dzimumidentitātes dēļ, īstenojot jaunatnes un izglītības programmas;

| ii) | Komisijai būtu jāsekmē dalībvalstu savstarpēja apmaiņa ar labu praksi attiecībā uz oficiālo izglītību, tostarp izglītības materiāliem, pret iebiedēšanu un diskrimināciju vērstiem politikas virzieniem, izmantojot nesaistošas atvērtās koordinācijas metodes; |
| --- | --- |

ii)

Komisijai būtu jāsekmē dalībvalstu savstarpēja apmaiņa ar labu praksi attiecībā uz oficiālo izglītību, tostarp izglītības materiāliem, pret iebiedēšanu un diskrimināciju vērstiem politikas virzieniem, izmantojot nesaistošas atvērtās koordinācijas metodes;

| iii) | Komisijai būtu jāsekmē dalībvalstu savstarpēja apmaiņa ar labu praksi visu dalībvalstu jaunatnes un izglītības nozarēs, tostarp jaunatnes labklājības dienestos un sociālajā darbā, izmantojot nesaistošas atvērtās koordinācijas metodes; |
| --- | --- |

iii)

Komisijai būtu jāsekmē dalībvalstu savstarpēja apmaiņa ar labu praksi visu dalībvalstu jaunatnes un izglītības nozarēs, tostarp jaunatnes labklājības dienestos un sociālajā darbā, izmantojot nesaistošas atvērtās koordinācijas metodes;

| E. | Nediskriminācija veselības aprūpes jomā







  i) | Komisijai būtu LGBTI personu veselības problēmas jārisina plašākā stratēģiskā veselības politikas virzienu kontekstā, tostarp attiecībā uz iespējām izmantot veselība aprūpes pakalpojumus, līdztiesību veselības jomā un ES globālo ietekmi ar veselību saistīto jautājumu jomā; |
| --- | --- | --- |

E.

Nediskriminācija veselības aprūpes jomā

i)

Komisijai būtu LGBTI personu veselības problēmas jārisina plašākā stratēģiskā veselības politikas virzienu kontekstā, tostarp attiecībā uz iespējām izmantot veselība aprūpes pakalpojumus, līdztiesību veselības jomā un ES globālo ietekmi ar veselību saistīto jautājumu jomā;

| ii) | Komisijai arī turpmāk būtu jāstrādā Pasaules Veselības organizācijas ietvaros, lai no garīgo un uzvedības traucējumu saraksta svītrotu ar dzimumidentitāti saistītus traucējumus un nodrošinātu pārkvalifikāciju, ar kuru tiktu atcelts slimības statuss, risinot sarunas par 11. Starptautisko slimību klasifikatoru (ICD-11); |
| --- | --- |

ii)

Komisijai arī turpmāk būtu jāstrādā Pasaules Veselības organizācijas ietvaros, lai no garīgo un uzvedības traucējumu saraksta svītrotu ar dzimumidentitāti saistītus traucējumus un nodrošinātu pārkvalifikāciju, ar kuru tiktu atcelts slimības statuss, risinot sarunas par 11. Starptautisko slimību klasifikatoru (ICD-11);

| iii) | Komisijai būtu jāatbalsta dalībvalstis, tām apmācot veselības speciālistus; |
| --- | --- |

iii)

Komisijai būtu jāatbalsta dalībvalstis, tām apmācot veselības speciālistus;

| iv) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic pētījumi par tikai LGBTI personām raksturīgām veselības problēmām; |
| --- | --- |

iv)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic pētījumi par tikai LGBTI personām raksturīgām veselības problēmām;

| v) | dalībvalstīm būtu jāņem vērā LGBTI personas, izstrādājot un īstenojot nacionālos veselības plānus un politikas nostādnes, nolūkā nodrošināt, lai apmācības programmās, veselības politikas nostādnēs un veselības pārskatos tiktu ņemtas vērā LGBTI personām raksturīgas veselības problēmas; |
| --- | --- |

v)

dalībvalstīm būtu jāņem vērā LGBTI personas, izstrādājot un īstenojot nacionālos veselības plānus un politikas nostādnes, nolūkā nodrošināt, lai apmācības programmās, veselības politikas nostādnēs un veselības pārskatos tiktu ņemtas vērā LGBTI personām raksturīgas veselības problēmas;

| vi) | dalībvalstīm būtu jāievieš vai jāpārskata dzimumu juridiskās atzīšanas procedūras, lai, tās īstenojot, tiktu pilnībā ievērotas personu tiesības uz cieņu un fizisko neaizskaramību; |
| --- | --- |

vi)

dalībvalstīm būtu jāievieš vai jāpārskata dzimumu juridiskās atzīšanas procedūras, lai, tās īstenojot, tiktu pilnībā ievērotas personu tiesības uz cieņu un fizisko neaizskaramību;

| F. | Nediskriminācija preču un pakalpojumu pieejamības jomā







  i) | Komisijai, uzraugot, kā tiek piemērota Direktīva 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (9), būtu jāpievērš īpaša uzmanība transpersonu iespējām iegādāties preces un pakalpojumus; |
| --- | --- | --- |

F.

Nediskriminācija preču un pakalpojumu pieejamības jomā

i)

Komisijai, uzraugot, kā tiek piemērota Direktīva 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (9), būtu jāpievērš īpaša uzmanība transpersonu iespējām iegādāties preces un pakalpojumus;

| G. | Konkrēta rīcība saistībā ar transpersonām un interseksuāļiem







  i) | Komisijai būtu jānodrošina, lai turpmāk izstrādājot tiesību aktus par dzimumu līdztiesību, tostarp visas pārstrādātās versijas, dzimumidentitāte tiktu iekļauta aizliegto diskriminācijas iemeslu sarakstā; |
| --- | --- | --- |

G.

Konkrēta rīcība saistībā ar transpersonām un interseksuāļiem

i)

Komisijai būtu jānodrošina, lai turpmāk izstrādājot tiesību aktus par dzimumu līdztiesību, tostarp visas pārstrādātās versijas, dzimumidentitāte tiktu iekļauta aizliegto diskriminācijas iemeslu sarakstā;

| ii) | Komisijai būtu jārisina kompleksi gan transpersonu, gan interseksuāļu specifiskie jautājumi, īstenojot attiecīgās ES politiskās nostājas, kurās ir ņemta vērā dzimumu līdztiesības stratēģijā pieņemtā pieeja; |
| --- | --- |

ii)

Komisijai būtu jārisina kompleksi gan transpersonu, gan interseksuāļu specifiskie jautājumi, īstenojot attiecīgās ES politiskās nostājas, kurās ir ņemta vērā dzimumu līdztiesības stratēģijā pieņemtā pieeja;

| iii) | dalībvalstīm būtu jānodrošina par līdztiesību atbildīgo struktūru informētība un apmācība attiecībā uz transpersonu un interseksuāļu tiesībām un ar šīm personām saistītajiem specifiskajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

iii)

dalībvalstīm būtu jānodrošina par līdztiesību atbildīgo struktūru informētība un apmācība attiecībā uz transpersonu un interseksuāļu tiesībām un ar šīm personām saistītajiem specifiskajiem jautājumiem;

| iv) | Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajām aģentūrām būtu jānovērš patlabanējais zināšanu, pētījumu un attiecīgu likumdošanas aktu trūkums attiecībā uz interseksuāļu cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

iv)

Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajām aģentūrām būtu jānovērš patlabanējais zināšanu, pētījumu un attiecīgu likumdošanas aktu trūkums attiecībā uz interseksuāļu cilvēktiesībām;

| H. | Pilsonība, ģimenes un pārvietošanās brīvība







  i) | Komisijai būtu jāizstrādā pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka, īstenojot Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (10), un Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (11), tiktu ievērotas visas ģimeņu formas, kas dalībvalstu tiesību aktos ir atzītas par tiesiskām; |
| --- | --- | --- |

H.

Pilsonība, ģimenes un pārvietošanās brīvība

i)

Komisijai būtu jāizstrādā pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka, īstenojot Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (10), un Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (11), tiktu ievērotas visas ģimeņu formas, kas dalībvalstu tiesību aktos ir atzītas par tiesiskām;

| ii) | Komisijai būtu jāizstrādā priekšlikumi par civilstāvokli apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu visā ES, lai samazinātu diskriminējošas tiesiskās un administratīvās barjeras iedzīvotājiem un viņu ģimenēm, kuri izmanto savas brīvas pārvietošanās tiesības; |
| --- | --- |

ii)

Komisijai būtu jāizstrādā priekšlikumi par civilstāvokli apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu visā ES, lai samazinātu diskriminējošas tiesiskās un administratīvās barjeras iedzīvotājiem un viņu ģimenēm, kuri izmanto savas brīvas pārvietošanās tiesības;

| iii) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jānoskaidro, vai transpersonām paredzētie spēkā esošie ierobežojumi attiecībā uz civilstāvokli un identitāti apliecinošu dokumentu maiņu negatīvi neietekmē viņu iespējas izmantot brīvas pārvietošanās tiesība; |
| --- | --- |

iii)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jānoskaidro, vai transpersonām paredzētie spēkā esošie ierobežojumi attiecībā uz civilstāvokli un identitāti apliecinošu dokumentu maiņu negatīvi neietekmē viņu iespējas izmantot brīvas pārvietošanās tiesība;

| iv) | dalībvalstīm, kuras ir pieņēmušas tiesību aktus par viendzimuma pāru kopdzīvi, reģistrētām partnerattiecībām vai laulībām, būtu jāatzīst citu valstu pieņemtas līdzīgas normas; |
| --- | --- |

iv)

dalībvalstīm, kuras ir pieņēmušas tiesību aktus par viendzimuma pāru kopdzīvi, reģistrētām partnerattiecībām vai laulībām, būtu jāatzīst citu valstu pieņemtas līdzīgas normas;

| I. | Pulcēšanās un vārda brīvība







  i) | dalībvalstīm būtu jānodrošina vārda un pulcēšanās brīvības ievērošana, jo īpaši attiecībā uz praida gājieniem un līdzīgiem pasākumiem, gādājot par to, lai šie pasākumi noritētu saskaņā ar tiesību normām, un dalībniekiem garantējot efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

I.

Pulcēšanās un vārda brīvība

i)

dalībvalstīm būtu jānodrošina vārda un pulcēšanās brīvības ievērošana, jo īpaši attiecībā uz praida gājieniem un līdzīgiem pasākumiem, gādājot par to, lai šie pasākumi noritētu saskaņā ar tiesību normām, un dalībniekiem garantējot efektīvu aizsardzību;

| ii) | dalībvalstis nedrīkstētu pieņemt tiesību aktus, kuros ir ierobežota vārda brīvība attiecībā uz dzimumorientāciju un dzimumidentitāti; |
| --- | --- |

ii)

dalībvalstis nedrīkstētu pieņemt tiesību aktus, kuros ir ierobežota vārda brīvība attiecībā uz dzimumorientāciju un dzimumidentitāti;

| iii) | Eiropas Savienības Komisijai un Padomei būtu jāapsver iespēja uzskatīt par Eiropas Savienības dibināšanas pamatā esošo vērtību pārkāpumu tiesību aktus, kurus dalībvalstis pieņēmušas, ierobežojot vārda brīvību attiecībā uz dzimumorientāciju un dzimumidentitāti, un abām iestādēm būtu jārīkojas, ņemot vērā minēto uzstādījumu; |
| --- | --- |

iii)

Eiropas Savienības Komisijai un Padomei būtu jāapsver iespēja uzskatīt par Eiropas Savienības dibināšanas pamatā esošo vērtību pārkāpumu tiesību aktus, kurus dalībvalstis pieņēmušas, ierobežojot vārda brīvību attiecībā uz dzimumorientāciju un dzimumidentitāti, un abām iestādēm būtu jārīkojas, ņemot vērā minēto uzstādījumu;

| J. | Naidīgi izteikumi un naida motivēti noziegumi







  i) | Komisijai, īstenojot Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus (12), būtu jāuzrauga ar dzimumorientāciju, dzimumidentitāti un dzimumizpausmi saistīto specifisko jautājumu risināšana un jāpalīdz dalībvalstīm tos risināt, it sevišķi gadījumos, kad šie noziegumi izdarīti, uz aizspriedumu vai tādu diskriminējošu motīvu pamata, kas skar šo cietušo personu personiskās īpašības; |
| --- | --- | --- |

J.

Naidīgi izteikumi un naida motivēti noziegumi

i)

Komisijai, īstenojot Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus (12), būtu jāuzrauga ar dzimumorientāciju, dzimumidentitāti un dzimumizpausmi saistīto specifisko jautājumu risināšana un jāpalīdz dalībvalstīm tos risināt, it sevišķi gadījumos, kad šie noziegumi izdarīti, uz aizspriedumu vai tādu diskriminējošu motīvu pamata, kas skar šo cietušo personu personiskās īpašības;

| ii) | Komisijai būtu jāierosina pārskatīt Padomes Pamatdirektīvu par cīņu pret konkrētiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, izmantojot krimināltiesības, paredzot arī citu veidu uz aizspriedumiem balstītus noziegumus un naida kurināšanu, tostarp dzimumorientācijas un dzimumidentitātes dēļ; |
| --- | --- |

ii)

Komisijai būtu jāierosina pārskatīt Padomes Pamatdirektīvu par cīņu pret konkrētiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, izmantojot krimināltiesības, paredzot arī citu veidu uz aizspriedumiem balstītus noziegumus un naida kurināšanu, tostarp dzimumorientācijas un dzimumidentitātes dēļ;

| iii) | Komisijai sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām būtu jāatvieglo dalībvalstu savstarpēja apmaiņa ar labu praksi attiecībā uz policijas spēku, prokuratūras dienestu, tiesnešu un cietušo personu atbalsta dienestu apmācību un izglītošanu; |
| --- | --- |

iii)

Komisijai sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām būtu jāatvieglo dalībvalstu savstarpēja apmaiņa ar labu praksi attiecībā uz policijas spēku, prokuratūras dienestu, tiesnešu un cietušo personu atbalsta dienestu apmācību un izglītošanu;

| iv) | FRA būtu dalībvalstīm jāpalīdz uzlabot salīdzināmo datu vākšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas izdarīti homofobiska un transfobiska naida dēļ; |
| --- | --- |

iv)

FRA būtu dalībvalstīm jāpalīdz uzlabot salīdzināmo datu vākšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas izdarīti homofobiska un transfobiska naida dēļ;

| v) | dalībvalstīm būtu jāreģistrē un jāizmeklē aiz naida pret LGBTI personām izdarīti noziedzīgi nodarījumi un jāpieņem krimināltiesību normas, kurās būtu aizliegta naida kurināšana dzimumorientācijas un dzimumidentitātes dēļ; |
| --- | --- |

v)

dalībvalstīm būtu jāreģistrē un jāizmeklē aiz naida pret LGBTI personām izdarīti noziedzīgi nodarījumi un jāpieņem krimināltiesību normas, kurās būtu aizliegta naida kurināšana dzimumorientācijas un dzimumidentitātes dēļ;

| K. | Patvērums







  i) | Komisijai sadarbībā ar EASO un attiecīgajām aģentūrām un saskaņā ar spēkā esošajos ES tiesību aktos un judikatūrā noteiktajām pilnvarām, īstenojot patvēruma jomā pieņemtos tiesību aktus, tostarp Direktīvu 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (13) un Direktīvu 2011/95/ES par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus (14), un uzraugot to īstenošanu, būtu jāņem vērā īpaši jautājumi, kas saistīti ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti; |
| --- | --- | --- |

K.

Patvērums

i)

Komisijai sadarbībā ar EASO un attiecīgajām aģentūrām un saskaņā ar spēkā esošajos ES tiesību aktos un judikatūrā noteiktajām pilnvarām, īstenojot patvēruma jomā pieņemtos tiesību aktus, tostarp Direktīvu 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (13) un Direktīvu 2011/95/ES par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus (14), un uzraugot to īstenošanu, būtu jāņem vērā īpaši jautājumi, kas saistīti ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti;

| ii) | Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām būtu jānodrošina, lai patvēruma jomas speciālisti, tostarp jautājumu uzdevēji un tulki, izietu atbilstošu apmācību — arī esošos apmācības kursus — lai varētu risināt konkrēti ar LGBTI saistītus jautājumus; |
| --- | --- |

ii)

Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām būtu jānodrošina, lai patvēruma jomas speciālisti, tostarp jautājumu uzdevēji un tulki, izietu atbilstošu apmācību — arī esošos apmācības kursus — lai varētu risināt konkrēti ar LGBTI saistītus jautājumus;

| iii) | Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar EASO un Eiropas Ārējās darbības dienestu būtu jānodrošina, lai LGBTI tiesisko un sociālo stāvokli viņu izcelsmes valstīs regulāri dokumentētu un lai šādu informāciju kopā ar pārējo informāciju par izcelsmes valsti nodotu personām, kas pieņem lēmumus par patvēruma piešķiršanu; |
| --- | --- |

iii)

Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar EASO un Eiropas Ārējās darbības dienestu būtu jānodrošina, lai LGBTI tiesisko un sociālo stāvokli viņu izcelsmes valstīs regulāri dokumentētu un lai šādu informāciju kopā ar pārējo informāciju par izcelsmes valsti nodotu personām, kas pieņem lēmumus par patvēruma piešķiršanu;

| L. | Paplašināšanās un ārējā darbība







  i) | Komisijai arī turpmāk būtu jāturpina to jautājumu pašreizējā uzraudzība, kas pievienošanās valstīs ir saistīti ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti; |
| --- | --- | --- |

L.

Paplašināšanās un ārējā darbība

i)

Komisijai arī turpmāk būtu jāturpina to jautājumu pašreizējā uzraudzība, kas pievienošanās valstīs ir saistīti ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti;

| ii) | Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos un dalībvalstīm būtu regulāri jāizmanto Padomes pamatnostādnes, lai veicinātu un aizsargātu LGBTI iespējas izmantot visas cilvēktiesības, un arī turpmāk būtu jāapliecina vienota nostāja, reaģējot uz šo tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

ii)

Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos un dalībvalstīm būtu regulāri jāizmanto Padomes pamatnostādnes, lai veicinātu un aizsargātu LGBTI iespējas izmantot visas cilvēktiesības, un arī turpmāk būtu jāapliecina vienota nostāja, reaģējot uz šo tiesību pārkāpumiem;

| iii) | Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu EASO un dalībvalstīm jāsniedz no ES delegācijām iegūtā informācija par LGBTI personu situāciju trešajās valstīs; |
| --- | --- |

iii)

Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu EASO un dalībvalstīm jāsniedz no ES delegācijām iegūtā informācija par LGBTI personu situāciju trešajās valstīs;

| 5. | uzsver, ka, īstenojot šādu visaptverošu politiku, ir jāievēro Eiropas Savienības, tās aģentūru un dalībvalstu kompetence; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka, īstenojot šādu visaptverošu politiku, ir jāievēro Eiropas Savienības, tās aģentūru un dalībvalstu kompetence;

| 6. | atgādina, ka tiesības paust un apliecināt savus uzskatus un domas atbilst ideju plurālisma principam un ka tās būtu jāievēro, ja vien tādējādi netiek pausta naida kurināšana vai kūdīšana uz vardarbību vai diskrimināciju; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka tiesības paust un apliecināt savus uzskatus un domas atbilst ideju plurālisma principam un ka tās būtu jāievēro, ja vien tādējādi netiek pausta naida kurināšana vai kūdīšana uz vardarbību vai diskrimināciju;

o

o o

| 7. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, visām šeit minētajām aģentūrām un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

7.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, visām šeit minētajām aģentūrām un Eiropas Padomei.

---

(1)  OV C 137 E, 27.5.2010., 68. lpp.

(2)  OV C 264 E, 13.9.2013., 54. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0500.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0090.

(5)  Tās ir Austrija, Beļģijas. Dānija, Francija, Horvātija, Itālija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Somija un Zviedrija.

(6)  Apvienotā Karaliste, Beļģija, Francija, Horvātija, Itālija, Malta, Nīderlande, Portugāle, Spānija un Vācija.

(7)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(8)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(9)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(10)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(11)  OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.

(12)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(13)  OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.

(14)  OV L 337, 20.12.2011., 9. lpp.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/27

---

P7_TA(2014)0063

Negodīgas komercprakses direktīvas īstenošana

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par Direktīvas 2005/29/EK (Negodīgas komercprakses direktīvas) īstenošanu (2013/2116(INI))

(2017/C 093/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (1),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Pirmais ziņojums par to, kā tiek piemērota direktīva, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi” (COM(2013)0139), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Pirmais ziņojums par to, kā tiek piemērota direktīva, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi” (COM(2013)0139),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Par Negodīgas komercprakses direktīvas piemērošanu” (COM(2013)0138), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Par Negodīgas komercprakses direktīvas piemērošanu” (COM(2013)0138),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (“Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā”) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (“Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā”) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvu 98/27/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvu 98/27/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (3),

| — | ņemot vērā 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par Direktīvas 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem, un Direktīvas 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu transponēšanu, īstenošanu un piemērošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par Direktīvas 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem, un Direktīvas 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu transponēšanu, īstenošanu un piemērošanu (4),

| — | ņemot vērā 2010. gada 15. decembra rezolūciju par reklāmas ietekmi uz patērētāju uzvedību (5) un tai sekojošo Komisijas atbildi, kas pieņemta 2011. gada 30. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 15. decembra rezolūciju par reklāmas ietekmi uz patērētāju uzvedību (5) un tai sekojošo Komisijas atbildi, kas pieņemta 2011. gada 30. martā,

| — | ņemot vērā pētījumu “Negodīgas komercprakses direktīvas (Direktīvas 2005/29/EK) un Maldinošas un salīdzinošas reklāmas direktīvas (Direktīva 2006/114/EK) transponēšana un piemērošana”, kas veikts pēc Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pieprasījuma (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Negodīgas komercprakses direktīvas (Direktīvas 2005/29/EK) un Maldinošas un salīdzinošas reklāmas direktīvas (Direktīva 2006/114/EK) transponēšana un piemērošana”, kas veikts pēc Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pieprasījuma (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A7–0474/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A7–0474/2013),

| A. | tā kā patēriņš ir viens no būtiskiem izaugsmes veicinātājiem Eiropas Savienībā un tā kā šā iemesla dēļ patērētājiem ir būtiska nozīme Eiropas Savienības ekonomikā; |
| --- | --- |

A.

tā kā patēriņš ir viens no būtiskiem izaugsmes veicinātājiem Eiropas Savienībā un tā kā šā iemesla dēļ patērētājiem ir būtiska nozīme Eiropas Savienības ekonomikā;

| B. | tā kā patērētāju un viņu tiesību aizsardzība ir viena no Savienības pamatvērtībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā patērētāju un viņu tiesību aizsardzība ir viena no Savienības pamatvērtībām;

| C. | tā kā Direktīva 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi, Eiropas Savienībā ir galvenais likumdošanas instruments, ar kuru reglamentē maldinošu reklāmu un citu veidu negodīgu praksi darījumos starp uzņēmumiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Direktīva 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi, Eiropas Savienībā ir galvenais likumdošanas instruments, ar kuru reglamentē maldinošu reklāmu un citu veidu negodīgu praksi darījumos starp uzņēmumiem un patērētājiem;

| D. | tā kā ar “vienotā tirgus” normu direktīvā ir paredzēts nodrošināt patērētāju augstu aizsardzības līmeni visā Eiropas Savienībā un paaugstināt viņu uzticību vienotajam tirgum, vienlaikus garantējot uzņēmumiem lielu juridisko noteiktību, kā arī pārrobežu tirdzniecības šķēršļu samazinājumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar “vienotā tirgus” normu direktīvā ir paredzēts nodrošināt patērētāju augstu aizsardzības līmeni visā Eiropas Savienībā un paaugstināt viņu uzticību vienotajam tirgum, vienlaikus garantējot uzņēmumiem lielu juridisko noteiktību, kā arī pārrobežu tirdzniecības šķēršļu samazinājumu;

| E. | tā kā attiecībā uz Direktīvas 2005/29/EK piemērošanu dalībvalstīs ir vērojamas būtiskas atšķirības; |
| --- | --- |

E.

tā kā attiecībā uz Direktīvas 2005/29/EK piemērošanu dalībvalstīs ir vērojamas būtiskas atšķirības;

| F. | tā kā pagaidu atbrīvojumi, kas ļāva dalībvalstīm arī turpmāk piemērot valsts noteikumus, kuri ir stingrāki un ar kuriem paredzēti lielāki ierobežojumi, nekā noteikts šajā direktīvā, un ar kuriem īsteno citos Savienības likumdošanas instrumentos iekļautas minimālās saskaņošanas normas, zaudēja spēku 2013. gada 12. jūnijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā pagaidu atbrīvojumi, kas ļāva dalībvalstīm arī turpmāk piemērot valsts noteikumus, kuri ir stingrāki un ar kuriem paredzēti lielāki ierobežojumi, nekā noteikts šajā direktīvā, un ar kuriem īsteno citos Savienības likumdošanas instrumentos iekļautas minimālās saskaņošanas normas, zaudēja spēku 2013. gada 12. jūnijā;

| G. | tā kā dalībvalstis, kuras to vēlas, var brīvi piemērot direktīvu arī uzņēmumu savstarpējā attiecībām un tā kā līdz šim šādu iespēju ir izvēlējušās tikai četras dalībvalstis; |
| --- | --- |

G.

tā kā dalībvalstis, kuras to vēlas, var brīvi piemērot direktīvu arī uzņēmumu savstarpējā attiecībām un tā kā līdz šim šādu iespēju ir izvēlējušās tikai četras dalībvalstis;

| H. | tā kā Komisija ir paziņojusi, ka tā tuvākajā nākotnē ierosinās veikt Direktīvas 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu pārskatīšanu — galvenokārt attiecībā uz uzņēmumu savstarpējām attiecībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija ir paziņojusi, ka tā tuvākajā nākotnē ierosinās veikt Direktīvas 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu pārskatīšanu — galvenokārt attiecībā uz uzņēmumu savstarpējām attiecībām;

| I. | tā kā digitālās ekonomikas un tās tehnoloģiju lietojuma attīstība ir krasi izmainījusi iepirkšanās paradumus un veidu, kādā uzņēmumi reklamē un pārdod preces un pakalpojumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā digitālās ekonomikas un tās tehnoloģiju lietojuma attīstība ir krasi izmainījusi iepirkšanās paradumus un veidu, kādā uzņēmumi reklamē un pārdod preces un pakalpojumus;

| J. | tā kā atsevišķi uzņēmumi, jo īpaši mazākie uzņēmumi, kā arī daudzi patērētāji joprojām nav pietiekami informēti par patērētāju tiesībām Eiropā; |
| --- | --- |

J.

tā kā atsevišķi uzņēmumi, jo īpaši mazākie uzņēmumi, kā arī daudzi patērētāji joprojām nav pietiekami informēti par patērētāju tiesībām Eiropā;

| K. | tā kā ir jāstiprina patērētāju organizāciju nozīme un tām jārada priekšnoteikumi pilnveidot savas spējas, |
| --- | --- |

K.

tā kā ir jāstiprina patērētāju organizāciju nozīme un tām jārada priekšnoteikumi pilnveidot savas spējas,

| 1. | uzsver ar direktīvu ieviestā regulējuma efektivitāti un tā nozīmi attiecībā uz patērētāju un tirgotāju uzticības vairošanu darījumiem iekšējā tirgū, jo īpaši pārrobežu darījumiem, kā arī attiecībā uz lielākas juridiskās noteiktības garantēšanu uzņēmumiem un palīdzību, Savienībā stiprinot patērētāju aizsardzību; atgādina, ka atšķirīga direktīvas piemērošana apdraud direktīvas efektivitāti; |
| --- | --- |

1.

uzsver ar direktīvu ieviestā regulējuma efektivitāti un tā nozīmi attiecībā uz patērētāju un tirgotāju uzticības vairošanu darījumiem iekšējā tirgū, jo īpaši pārrobežu darījumiem, kā arī attiecībā uz lielākas juridiskās noteiktības garantēšanu uzņēmumiem un palīdzību, Savienībā stiprinot patērētāju aizsardzību; atgādina, ka atšķirīga direktīvas piemērošana apdraud direktīvas efektivitāti;

| 2. | pauž nožēlu, ka, neskatoties uz Direktīvas 2006/114/EK noteikumiem, kas paredzēti, lai apkarotu maldinošas reklāmas praksi uzņēmumu savstarpējās attiecībās, joprojām tiek izmantoti daži šādas prakses paņēmieni, piemēram, krāpšana saistībā ar reklāmas ievietošanu uzziņu krājumos; pieņem zināšanai Komisijas ieceri tuvākajā nākotnē ierosināt grozījumus Direktīvā 2006/114/EK, galvenokārt uzlabojot uzņēmumu savstarpējo attiecību regulējumu, lai efektīvāk apkarotu minēto praksi; uzskata, ka Komisija šajā saistībā varētu apsvērt tāda “melnā saraksta” nozīmi, ar kuru Direktīvā 2006/114/EK varētu uzskaitīt konkrētus tirdzniecības paņēmienus, kas jebkādos uzņēmumu savstarpējo attiecību veidos ir uzskatāmi par negodīgiem — līdzīgi, kā jau ir noteikts Direktīvā 2005/29/EK; tomēr neuzskata, ka tuvākajā nākotnē būtu vēlams paplašināt Direktīvas 2005/29/EK, kas attiecas uz attiecībām starp uzņēmumiem un patērētājiem, piemērošanas jomu, iekļaujot tajā jautājumu par uzņēmumu savstarpējo attiecību negodīgu praksi; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka, neskatoties uz Direktīvas 2006/114/EK noteikumiem, kas paredzēti, lai apkarotu maldinošas reklāmas praksi uzņēmumu savstarpējās attiecībās, joprojām tiek izmantoti daži šādas prakses paņēmieni, piemēram, krāpšana saistībā ar reklāmas ievietošanu uzziņu krājumos; pieņem zināšanai Komisijas ieceri tuvākajā nākotnē ierosināt grozījumus Direktīvā 2006/114/EK, galvenokārt uzlabojot uzņēmumu savstarpējo attiecību regulējumu, lai efektīvāk apkarotu minēto praksi; uzskata, ka Komisija šajā saistībā varētu apsvērt tāda “melnā saraksta” nozīmi, ar kuru Direktīvā 2006/114/EK varētu uzskaitīt konkrētus tirdzniecības paņēmienus, kas jebkādos uzņēmumu savstarpējo attiecību veidos ir uzskatāmi par negodīgiem — līdzīgi, kā jau ir noteikts Direktīvā 2005/29/EK; tomēr neuzskata, ka tuvākajā nākotnē būtu vēlams paplašināt Direktīvas 2005/29/EK, kas attiecas uz attiecībām starp uzņēmumiem un patērētājiem, piemērošanas jomu, iekļaujot tajā jautājumu par uzņēmumu savstarpējo attiecību negodīgu praksi;

| 3. | prasa Komisijai precizēt Direktīvas 2005/29/EK un Direktīvas 2006/114/EK savstarpējo sakarību, lai visiem Savienības ekonomikas dalībniekiem, jo īpaši patērētājiem un MVU, nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību pret krāpniecisku vai negodīgu praksi, tādējādi vienotajā tirgū stiprinot uzticību; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai precizēt Direktīvas 2005/29/EK un Direktīvas 2006/114/EK savstarpējo sakarību, lai visiem Savienības ekonomikas dalībniekiem, jo īpaši patērētājiem un MVU, nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību pret krāpniecisku vai negodīgu praksi, tādējādi vienotajā tirgū stiprinot uzticību;

| 4. | uzskata, ka nekustamā īpašuma un finanšu pakalpojumu nozarēm noteiktie atbrīvojumi ir pamatoti un ka tie ir jāsaglabā; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka nekustamā īpašuma un finanšu pakalpojumu nozarēm noteiktie atbrīvojumi ir pamatoti un ka tie ir jāsaglabā;

| 5. | uzskata, ka I pielikumā iekļautā “melnā saraksta” paplašināšana šajā posmā nebūtu pareiza; tomēr nolūkā izvērtēt iespēju veikt šādu paplašināšanu nākotnē, prasa, lai Komisija sagatavotu sarakstu, kurā būtu apkopota prakse, ko valsts iestādes saskaņā ar direktīvas galvenajiem principiem ir atzinušas par negodīgu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka I pielikumā iekļautā “melnā saraksta” paplašināšana šajā posmā nebūtu pareiza; tomēr nolūkā izvērtēt iespēju veikt šādu paplašināšanu nākotnē, prasa, lai Komisija sagatavotu sarakstu, kurā būtu apkopota prakse, ko valsts iestādes saskaņā ar direktīvas galvenajiem principiem ir atzinušas par negodīgu;

| 6. | konstatē, ka atsevišķos patērētāju un uzņēmumu darījumu veidos, piemēram, pārdodot tālāk produktu tirgotājam, patērētāji var ciest negodīgas tirdzniecības prakses dēļ; aicina Komisiju izmeklēt šāda veida problēmas un vajadzības gadījumā atrast konkrētus un praktiskus risinājumus, kuri cita starpā varētu būt arī Direktīvas 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi noteikumu elastīgāka interpretācija un kurus varētu izskaidrot Komisijas pamatnostādnēs par minētās direktīvas piemērošanu; |
| --- | --- |

6.

konstatē, ka atsevišķos patērētāju un uzņēmumu darījumu veidos, piemēram, pārdodot tālāk produktu tirgotājam, patērētāji var ciest negodīgas tirdzniecības prakses dēļ; aicina Komisiju izmeklēt šāda veida problēmas un vajadzības gadījumā atrast konkrētus un praktiskus risinājumus, kuri cita starpā varētu būt arī Direktīvas 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi noteikumu elastīgāka interpretācija un kurus varētu izskaidrot Komisijas pamatnostādnēs par minētās direktīvas piemērošanu;

| 7. | atgādina, ka ar 2013. gada 12. jūniju dalībvalstis vairs nedrīkst piemērot pagaidu atbrīvojumu noteikumus, kas bija piemērojami līdz minētajam datumam; šā iemesla dēļ aicina dalībvalstis pēc iespējas ātrāk izpildīt direktīvas noteikumus; tajā pat laikā aicina Komisiju veikt izpēti par direktīvas transponēšanas veidu dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz I pielikumā neiekļautiem valstu aizliegumiem, un divu gadu laikā Parlamentam un Padomei iesniegt jaunu visaptverošu ziņojumu par tās piemērošanu, kurā jo īpaši būtu veikta analīze par turpmākās saskaņošanas apmēru un Kopienas tiesību vienkāršošanu attiecībā uz patērētāju aizsardzību un būtu formulēti priekšlikumi par visiem pasākumiem, kas būtu jānosaka Kopienas līmenī, lai nodrošinātu patērētāju augsta līmeņa aizsardzību arī turpmāk; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka ar 2013. gada 12. jūniju dalībvalstis vairs nedrīkst piemērot pagaidu atbrīvojumu noteikumus, kas bija piemērojami līdz minētajam datumam; šā iemesla dēļ aicina dalībvalstis pēc iespējas ātrāk izpildīt direktīvas noteikumus; tajā pat laikā aicina Komisiju veikt izpēti par direktīvas transponēšanas veidu dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz I pielikumā neiekļautiem valstu aizliegumiem, un divu gadu laikā Parlamentam un Padomei iesniegt jaunu visaptverošu ziņojumu par tās piemērošanu, kurā jo īpaši būtu veikta analīze par turpmākās saskaņošanas apmēru un Kopienas tiesību vienkāršošanu attiecībā uz patērētāju aizsardzību un būtu formulēti priekšlikumi par visiem pasākumiem, kas būtu jānosaka Kopienas līmenī, lai nodrošinātu patērētāju augsta līmeņa aizsardzību arī turpmāk;

| 8. | vēlreiz pauž viedokli par to, cik svarīga un absolūti obligāta ir direktīvas pilnīga un vienāda piemērošana un pareiza īstenošana dalībvalstīs, lai novērstu juridiska un funkcionāla rakstura neskaidrības no to uzņēmumu viedokļa, kas darbojas ārvalstīs; ar bažām konstatē, ka Komisijai 2011. un 2012. gadā attiecībā uz vairākām dalībvalstīm nācās izmantot EU Pilot apspriešanās sistēmu, jo tās direktīvu bija transponējušas nepareizi; aicina dalībvalstis ar visiem to rīcībā esošajiem līdzekļiem, jo īpaši nodrošinot pietiekami daudz resursu, atbalstīt izpildi valsts līmenī; uzsver būtisko nozīmi, kāda ir par šīs direktīvas īstenošanu atbildīgo valsts iestāžu sadarbības pastiprināšanai un publisko piemērotāju un citu ieinteresēto personu, jo īpaši patērētāju organizāciju, strukturāla dialoga izveidei; |
| --- | --- |

8.

vēlreiz pauž viedokli par to, cik svarīga un absolūti obligāta ir direktīvas pilnīga un vienāda piemērošana un pareiza īstenošana dalībvalstīs, lai novērstu juridiska un funkcionāla rakstura neskaidrības no to uzņēmumu viedokļa, kas darbojas ārvalstīs; ar bažām konstatē, ka Komisijai 2011. un 2012. gadā attiecībā uz vairākām dalībvalstīm nācās izmantot EU Pilot apspriešanās sistēmu, jo tās direktīvu bija transponējušas nepareizi; aicina dalībvalstis ar visiem to rīcībā esošajiem līdzekļiem, jo īpaši nodrošinot pietiekami daudz resursu, atbalstīt izpildi valsts līmenī; uzsver būtisko nozīmi, kāda ir par šīs direktīvas īstenošanu atbildīgo valsts iestāžu sadarbības pastiprināšanai un publisko piemērotāju un citu ieinteresēto personu, jo īpaši patērētāju organizāciju, strukturāla dialoga izveidei;

| 9. | konstatē, ka kopš direktīvas īstenošanas termiņa beigām 2007. gadā ir fiksēti daudzi gadījumi, kad dalībvalstis nepareizi īsteno vai piemēro galvenos noteikumus, jo īpaši attiecībā uz “melno sarakstu” par aizliegtajiem, maldinošajiem un agresīvajiem komerciālajiem paņēmieniem; tāpēc aicina Komisiju arī turpmāk rūpīgi uzraudzīt direktīvas piemērošanu un attiecīgā gadījumā atbilstoši Līgumam par Eiropas Savienības darbību vērsties tiesā pret dalībvalstīm, kas direktīvu neīsteno vai piemēro nepareizi; jo īpaši aicina Komisiju steidzami atrisināt visus nenoskaidrotos jautājumus attiecībā uz 2011. gadā sāktajām apspriedēm, vai nu pienākuma neizpildes procedūras izbeidzot, vai nu Eiropas Savienības Tiesā vēršoties ar prasību par pienākumu neizpildi; |
| --- | --- |

9.

konstatē, ka kopš direktīvas īstenošanas termiņa beigām 2007. gadā ir fiksēti daudzi gadījumi, kad dalībvalstis nepareizi īsteno vai piemēro galvenos noteikumus, jo īpaši attiecībā uz “melno sarakstu” par aizliegtajiem, maldinošajiem un agresīvajiem komerciālajiem paņēmieniem; tāpēc aicina Komisiju arī turpmāk rūpīgi uzraudzīt direktīvas piemērošanu un attiecīgā gadījumā atbilstoši Līgumam par Eiropas Savienības darbību vērsties tiesā pret dalībvalstīm, kas direktīvu neīsteno vai piemēro nepareizi; jo īpaši aicina Komisiju steidzami atrisināt visus nenoskaidrotos jautājumus attiecībā uz 2011. gadā sāktajām apspriedēm, vai nu pienākuma neizpildes procedūras izbeidzot, vai nu Eiropas Savienības Tiesā vēršoties ar prasību par pienākumu neizpildi;

| 10. | atbalsta Komisijas vēlmi izveidot rādītāju sarakstu nolūkā novērtēt direktīvas īstenošanas dalībvalstīs mehānisma efektivitāti; |
| --- | --- |

10.

atbalsta Komisijas vēlmi izveidot rādītāju sarakstu nolūkā novērtēt direktīvas īstenošanas dalībvalstīs mehānisma efektivitāti;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka kopš direktīvas transponēšanas dalībvalstīs ir pieaudzis pārrobežu pirkumu skaits; tomēr atgādina, ka pastiprināta sadarbība un koordinācija starp Komisiju un valstu iestādēm ir ļoti svarīga, lai veicinātu praktiskās īstenošanas tuvināšanu un sniegtu ātru un efektīvu atbildi; norāda, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tiešsaistē veiktu pārrobežu pirkumiem, jo īpaši gadījumos, kad cenu salīdzināšanas tīmekļa vietnēs nav skaidri atklāta tā tirgotāja identitāte, kuram attiecīgā vietne pieder; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka kopš direktīvas transponēšanas dalībvalstīs ir pieaudzis pārrobežu pirkumu skaits; tomēr atgādina, ka pastiprināta sadarbība un koordinācija starp Komisiju un valstu iestādēm ir ļoti svarīga, lai veicinātu praktiskās īstenošanas tuvināšanu un sniegtu ātru un efektīvu atbildi; norāda, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tiešsaistē veiktu pārrobežu pirkumiem, jo īpaši gadījumos, kad cenu salīdzināšanas tīmekļa vietnēs nav skaidri atklāta tā tirgotāja identitāte, kuram attiecīgā vietne pieder;

| 12. | vēlreiz pauž uzskatu par to, cik svarīga ir par šīs direktīvas piemērošanu atbildīgo valstu iestāžu pastiprināta sadarbība nolūkā panākt tās pilnīgu piemērošanu un pareizu īstenošanu dalībvalstīs; šajā sakarībā mudina Komisiju veikt padziļinātu pārbaudi attiecībā uz Regulas par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (SPTAJ regula) piemērošanas jomu, efektivitāti un darbības mehānismiem, jo tā bija apņēmusies to izdarīt līdz 2014. gada beigām; ņemot vērā iepriekš teikto, atzinīgi vērtē to, ka Komisija nesen ir uzsākusi sabiedrisko apspriešanu par šīs regulas pārskatīšanu un to, ka apspriešana notiek visās ES valodās; aicina iesaistītās ieinteresētās personas piedalīties šajā apspriešanā; |
| --- | --- |

12.

vēlreiz pauž uzskatu par to, cik svarīga ir par šīs direktīvas piemērošanu atbildīgo valstu iestāžu pastiprināta sadarbība nolūkā panākt tās pilnīgu piemērošanu un pareizu īstenošanu dalībvalstīs; šajā sakarībā mudina Komisiju veikt padziļinātu pārbaudi attiecībā uz Regulas par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (SPTAJ regula) piemērošanas jomu, efektivitāti un darbības mehānismiem, jo tā bija apņēmusies to izdarīt līdz 2014. gada beigām; ņemot vērā iepriekš teikto, atzinīgi vērtē to, ka Komisija nesen ir uzsākusi sabiedrisko apspriešanu par šīs regulas pārskatīšanu un to, ka apspriešana notiek visās ES valodās; aicina iesaistītās ieinteresētās personas piedalīties šajā apspriešanā;

| 13. | uzsver, cik noderīgas ir vērienīgās pārbaudes, kas veiktas saistībā ar SPTAJ regulu, un aicina Komisiju minētās pārbaudes izstrādāt un pastiprināt arī turpmāk un paplašināt to darbības jomu; aicina Komisiju apkopot iegūtos datus, kā arī izveidot sarakstu ar darbībām, ko Komisija un dalībvalstis veikušas pēc šīm pārbaudēm, un publiskot iegūtos secinājumus, vienlaikus ņemot vērā vajadzību nodrošināt tādas atsevišķas sensitīvas informācijas konfidencialitāti, ko izmanto tiesu procedūrās valstu līmenī; aicina Komisiju ziņot Parlamentam par saviem secinājumiem un arī turpmāk ierosināt papildu pasākumus, ja tas ir vajadzīgs, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

13.

uzsver, cik noderīgas ir vērienīgās pārbaudes, kas veiktas saistībā ar SPTAJ regulu, un aicina Komisiju minētās pārbaudes izstrādāt un pastiprināt arī turpmāk un paplašināt to darbības jomu; aicina Komisiju apkopot iegūtos datus, kā arī izveidot sarakstu ar darbībām, ko Komisija un dalībvalstis veikušas pēc šīm pārbaudēm, un publiskot iegūtos secinājumus, vienlaikus ņemot vērā vajadzību nodrošināt tādas atsevišķas sensitīvas informācijas konfidencialitāti, ko izmanto tiesu procedūrās valstu līmenī; aicina Komisiju ziņot Parlamentam par saviem secinājumiem un arī turpmāk ierosināt papildu pasākumus, ja tas ir vajadzīgs, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību;

| 14. | piekrīt, ka ir nepieciešami turpmāki centieni, lai stiprinātu Negodīgas komercprakses direktīvas izpildi attiecībā uz neaizsargātiem patērētājiem; |
| --- | --- |

14.

piekrīt, ka ir nepieciešami turpmāki centieni, lai stiprinātu Negodīgas komercprakses direktīvas izpildi attiecībā uz neaizsargātiem patērētājiem;

| 15. | pauž bažas par izveidojušos interešu konfliktu un to, ka daži tirgotāji klientiem paredzētus atsauksmju instrumentus un cenu salīdzināšanas tīmekļa vietnes izmanto krāpnieciskā nolūkā; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu rast risinājumu, kā šādās platformās pieejamo informāciju padarīt patērētājiem saprotamāku; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas par izveidojušos interešu konfliktu un to, ka daži tirgotāji klientiem paredzētus atsauksmju instrumentus un cenu salīdzināšanas tīmekļa vietnes izmanto krāpnieciskā nolūkā; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu rast risinājumu, kā šādās platformās pieejamo informāciju padarīt patērētājiem saprotamāku;

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgu Negodīgas komercprakses direktīvas piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz maldinošu “slēpto” reklāmu internetā, kas izpaužas kā sociālajos tīklos, forumos vai emuāros publicēti komentāri, kurus it kā ir rakstījuši patērētāji, kaut arī patiesībā tie ir komerciāli vai reklāmas ziņojumi, kurus tieši vai netieši rada vai finansē ekonomikas dalībnieki; uzsver šādas prakses nelabvēlīgo ietekmi uz patērētāju uzticību un konkurences noteikumiem; aicina dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai turpmāk novērstu šādas prakses izplatīšanos, tostarp uzsākot informēšanas kampaņas nolūkā brīdināt patērētājus par šādiem “slēptās” reklāmas veidiem vai veicinot īpaši apmācītu tādu forumu novērotāju/moderatoru amata ieviešanu, kas brīdina par “slēptās” reklāmas bīstamību; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgu Negodīgas komercprakses direktīvas piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz maldinošu “slēpto” reklāmu internetā, kas izpaužas kā sociālajos tīklos, forumos vai emuāros publicēti komentāri, kurus it kā ir rakstījuši patērētāji, kaut arī patiesībā tie ir komerciāli vai reklāmas ziņojumi, kurus tieši vai netieši rada vai finansē ekonomikas dalībnieki; uzsver šādas prakses nelabvēlīgo ietekmi uz patērētāju uzticību un konkurences noteikumiem; aicina dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai turpmāk novērstu šādas prakses izplatīšanos, tostarp uzsākot informēšanas kampaņas nolūkā brīdināt patērētājus par šādiem “slēptās” reklāmas veidiem vai veicinot īpaši apmācītu tādu forumu novērotāju/moderatoru amata ieviešanu, kas brīdina par “slēptās” reklāmas bīstamību;

| 17. | uzskata, ka, ņemot vērā reklāmas ātro izplatību tiešsaistē, ir jāizstrādā piemērota metode, lai uzraudzītu neaizsargāto personu grupu aizsardzību, jo īpaši nepilngadīgo personu aizsardzību, un pārraudzītu to, kā reklāmdevēji uzrunā šīs personas; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka, ņemot vērā reklāmas ātro izplatību tiešsaistē, ir jāizstrādā piemērota metode, lai uzraudzītu neaizsargāto personu grupu aizsardzību, jo īpaši nepilngadīgo personu aizsardzību, un pārraudzītu to, kā reklāmdevēji uzrunā šīs personas;

| 18. | pauž nožēlu, ka, neskatoties uz spēkā esošajiem ES tiesību aktiem par aviopārvadājumu cenām un neraugoties uz vērienīgo pārbaudi, kas tika veikta 2007. gadā saskaņā ar SPTAJ regulu attiecībā uz tīmekļa vietnēm, kurās pārdod aviobiļetes, patērētāji šajā sfērā joprojām cieš daudzu maldinošu paņēmienu dēļ, piemēram, tāpēc, ka tādas obligātās izmaksas kā kredītkartes vai norēķinu kartes nodeva netiek iekļauta, ja biļetes tiek pirktas tiešsaistē; ir nobažījies par pieaugošo tādu sūdzību skaitu, kuras iesniedz pircēji, kas tiešsaistē pērk biļetes un kļūst par upuriem pārkāpumam, ko vispārēji apzīmē kā IP-izsekošanu, — paņēmienam, kura mērķis ir noskaidrot kādas personas veikto interneta apmeklējumu skaitu, izmantojot vienu IP-adresi, lai pēc tam mākslīgi palielinātu cenu atkarībā no intereses līmeņa, ko apliecina citas līdzīgas meklēšanas darbības; aicina Komisiju izmeklēt, cik bieži tiek lietots šis paņēmiens, kurš kropļo konkurenci un ir uzskatāms par lietotāju personas datu ļaunprātīgu izmantošanu, un vajadzības gadījumā ierosināt atbilstošu tiesisko regulējumu, lai aizsargātu lietotāju intereses; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu, ka, neskatoties uz spēkā esošajiem ES tiesību aktiem par aviopārvadājumu cenām un neraugoties uz vērienīgo pārbaudi, kas tika veikta 2007. gadā saskaņā ar SPTAJ regulu attiecībā uz tīmekļa vietnēm, kurās pārdod aviobiļetes, patērētāji šajā sfērā joprojām cieš daudzu maldinošu paņēmienu dēļ, piemēram, tāpēc, ka tādas obligātās izmaksas kā kredītkartes vai norēķinu kartes nodeva netiek iekļauta, ja biļetes tiek pirktas tiešsaistē; ir nobažījies par pieaugošo tādu sūdzību skaitu, kuras iesniedz pircēji, kas tiešsaistē pērk biļetes un kļūst par upuriem pārkāpumam, ko vispārēji apzīmē kā IP-izsekošanu, — paņēmienam, kura mērķis ir noskaidrot kādas personas veikto interneta apmeklējumu skaitu, izmantojot vienu IP-adresi, lai pēc tam mākslīgi palielinātu cenu atkarībā no intereses līmeņa, ko apliecina citas līdzīgas meklēšanas darbības; aicina Komisiju izmeklēt, cik bieži tiek lietots šis paņēmiens, kurš kropļo konkurenci un ir uzskatāms par lietotāju personas datu ļaunprātīgu izmantošanu, un vajadzības gadījumā ierosināt atbilstošu tiesisko regulējumu, lai aizsargātu lietotāju intereses;

| 19. | uzskata, ka sankcijas, kas piemērotas direktīvas noteikumu neizpildes dēļ, nekad nedrīkstētu būt mazākas par labumu, kas gūts izmantojot tādu praksi, kas atzīta par negodīgu vai maldinošu; atgādina dalībvalstīm par direktīvas normu, ka sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un atturošām; prasa, lai Komisija apkopotu un analizētu datus par dalībvalstu piemērotiem sodiem un par īstenošanas sistēmu efektivitāti, jo īpaši no īstenošanas procedūru sarežģītības un ilguma viedokļa; aicina Komisiju Parlamentam sniegt šādas analīzes rezultātus; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka sankcijas, kas piemērotas direktīvas noteikumu neizpildes dēļ, nekad nedrīkstētu būt mazākas par labumu, kas gūts izmantojot tādu praksi, kas atzīta par negodīgu vai maldinošu; atgādina dalībvalstīm par direktīvas normu, ka sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un atturošām; prasa, lai Komisija apkopotu un analizētu datus par dalībvalstu piemērotiem sodiem un par īstenošanas sistēmu efektivitāti, jo īpaši no īstenošanas procedūru sarežģītības un ilguma viedokļa; aicina Komisiju Parlamentam sniegt šādas analīzes rezultātus;

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus palīdzēt dalībvalstīm direktīvas transponēšanā un piemērošanā; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus palīdzēt dalībvalstīm direktīvas transponēšanā un piemērošanā;

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas izveidotu datubāzi, kurā tiek reģistrēti valstu tiesību akti un judikatūra par negodīgu komercpraksi, un uzskata to par noderīgu instrumentu, lai papildinātu patērētājiem pieejamo informāciju; pauž nožēlu, ka tā ir pieejama tikai angļu valodā; prasa Komisijai pakāpeniski palielināt to valodu skaitu, kurās var iepazīties ar šajā datubāzē esošo informāciju, un veicināt tās atpazīstamību, jo īpaši uzņēmēju vidū; aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot arī papildu instrumentus, ar kuriem varētu labāk informēt MVU attiecībā uz negodīgu komercpraksi; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Komisijas izveidotu datubāzi, kurā tiek reģistrēti valstu tiesību akti un judikatūra par negodīgu komercpraksi, un uzskata to par noderīgu instrumentu, lai papildinātu patērētājiem pieejamo informāciju; pauž nožēlu, ka tā ir pieejama tikai angļu valodā; prasa Komisijai pakāpeniski palielināt to valodu skaitu, kurās var iepazīties ar šajā datubāzē esošo informāciju, un veicināt tās atpazīstamību, jo īpaši uzņēmēju vidū; aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot arī papildu instrumentus, ar kuriem varētu labāk informēt MVU attiecībā uz negodīgu komercpraksi;

| 22. | uzsver to, cik svarīgs ir pamatnostādņu dokuments, ko Komisija izstrādājusi, lai palīdzētu direktīvas piemērošanā; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri veikt šā dokumenta pārskatīšanu līdz 2014. gadam; mudina Komisiju strādāt pārredzami, pārskatīšanas laikā rīkojot plašas apspriešanās ar ieinteresētajām personām; aicina Komisiju arī turpmāk šīs pamatnostādnes regulāri atjaunināt un precizēt; aicina dalībvalstis pēc iespējas ņemt vērā minēto pamatnostādņu dokumentu un apmainīties ar paraugpraksi par tā īstenošanu; aicina Komisiju iesniegt to interpretācijas un īstenošanas problēmu izvērtējumu, ar kurām dalībvalstu iestādes un ieinteresētās personas ir regulāri saskārušās, piemērojot šīs direktīvas noteikumus, lai varētu noteikt pamatnostādņu dokumenta aspektus, kuri ir jāuzlabo; |
| --- | --- |

22.

uzsver to, cik svarīgs ir pamatnostādņu dokuments, ko Komisija izstrādājusi, lai palīdzētu direktīvas piemērošanā; atzinīgi vērtē Komisijas ieceri veikt šā dokumenta pārskatīšanu līdz 2014. gadam; mudina Komisiju strādāt pārredzami, pārskatīšanas laikā rīkojot plašas apspriešanās ar ieinteresētajām personām; aicina Komisiju arī turpmāk šīs pamatnostādnes regulāri atjaunināt un precizēt; aicina dalībvalstis pēc iespējas ņemt vērā minēto pamatnostādņu dokumentu un apmainīties ar paraugpraksi par tā īstenošanu; aicina Komisiju iesniegt to interpretācijas un īstenošanas problēmu izvērtējumu, ar kurām dalībvalstu iestādes un ieinteresētās personas ir regulāri saskārušās, piemērojot šīs direktīvas noteikumus, lai varētu noteikt pamatnostādņu dokumenta aspektus, kuri ir jāuzlabo;

| 23. | uzsver, ka šajā direktīvā noteiktais maksimālas saskaņošanas princips paredz to, ka valstu tiesību aktos nevar noteikt stingrākus noteikumus, nekā paredzēts šajā direktīvā; uzsver, ka Eiropas Savienības Tiesa ir šo principu interpretējusi tā, ka apvienoto pārdošanu un citus pārdošanu veicinošus pasākumus, kas Tiesas skatījumā ir vērtējami kā negodīga komercprakse un kas nav iekļauti I pielikuma “melnajā sarakstā”, var aizliegt tikai tad, ja katrs gadījums tiek vērtēts atsevišķi; pievērš īpašu uzmanību tam, ka juridiskās noteiktības labad un nolūkā garantēt patērētāju augsta līmeņa aizsardzību Komisijai, pārskatot pamatnostādņu dokumentu, būtu jānosaka konkrēti gadījumi, kuros apvienotā pārdošana un citi pārdošanu veicinošo pasākumi būtu jāuzskata par nelikumīgiem; aicina Komisiju arī pārdomāt nepieciešamību izstrādāt jaunu likumdošanas priekšlikumu par pārdošanu veicinošiem pasākumiem; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka šajā direktīvā noteiktais maksimālas saskaņošanas princips paredz to, ka valstu tiesību aktos nevar noteikt stingrākus noteikumus, nekā paredzēts šajā direktīvā; uzsver, ka Eiropas Savienības Tiesa ir šo principu interpretējusi tā, ka apvienoto pārdošanu un citus pārdošanu veicinošus pasākumus, kas Tiesas skatījumā ir vērtējami kā negodīga komercprakse un kas nav iekļauti I pielikuma “melnajā sarakstā”, var aizliegt tikai tad, ja katrs gadījums tiek vērtēts atsevišķi; pievērš īpašu uzmanību tam, ka juridiskās noteiktības labad un nolūkā garantēt patērētāju augsta līmeņa aizsardzību Komisijai, pārskatot pamatnostādņu dokumentu, būtu jānosaka konkrēti gadījumi, kuros apvienotā pārdošana un citi pārdošanu veicinošo pasākumi būtu jāuzskata par nelikumīgiem; aicina Komisiju arī pārdomāt nepieciešamību izstrādāt jaunu likumdošanas priekšlikumu par pārdošanu veicinošiem pasākumiem;

| 24. | uzsver, ka nepatiesu ar vidi saistītu apgalvojumu izmantošana ir negodīga prakse, kas kļūst arvien izplatītāka; mudina Komisiju padziļināt šai praksei veltīto pamatnostādņu dokumenta iedaļu, lai ekonomikas dalībniekiem izskaidrotu ar direktīvas piemērošanu saistītus jautājumus; vienlaikus aicina Komisiju izstrādāt iniciatīvas, kuras tā varētu īstenot, lai labāk aizsargātu patērētājus pret šādiem praksē lietotiem paņēmieniem; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka nepatiesu ar vidi saistītu apgalvojumu izmantošana ir negodīga prakse, kas kļūst arvien izplatītāka; mudina Komisiju padziļināt šai praksei veltīto pamatnostādņu dokumenta iedaļu, lai ekonomikas dalībniekiem izskaidrotu ar direktīvas piemērošanu saistītus jautājumus; vienlaikus aicina Komisiju izstrādāt iniciatīvas, kuras tā varētu īstenot, lai labāk aizsargātu patērētājus pret šādiem praksē lietotiem paņēmieniem;

| 25. | prasa Komisijai un dalībvalstīm labāk informēt uzņēmumus par patērētāju tiesībām, lai veicinātu to, ka ekonomikas dalībnieki tās vairāk ievēro; |
| --- | --- |

25.

prasa Komisijai un dalībvalstīm labāk informēt uzņēmumus par patērētāju tiesībām, lai veicinātu to, ka ekonomikas dalībnieki tās vairāk ievēro;

| 26. | atgādina, ka daudzi patērētāji vilcinās pieprasīt atlīdzību, ja viņu skatījumā attiecīgā summa nav pārāk augsta; uzsver, ka patērētāji ir vairāk jāinformē par atbalstu, ko viņiem var sniegt gan patērētāju organizācijas, gan Eiropas Patērētāju centru tīkls; uzsver patērētāju organizāciju nozīmi no profilakses viedokļa attiecībā uz informēšanu par pašreizējiem negodīgas komercprakses paņēmieniem un to nozīmi atbalsta sniegšanā no negodīgas prakses cietušajām personām, tādējādi ļaujot patērētājiem pienācīgi aizsargāt savas tiesības; aicina saskaņot patērētāju organizāciju darbības valsts un Eiropas līmenī, iesaistot arī valstu iestādes un Komisiju; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka daudzi patērētāji vilcinās pieprasīt atlīdzību, ja viņu skatījumā attiecīgā summa nav pārāk augsta; uzsver, ka patērētāji ir vairāk jāinformē par atbalstu, ko viņiem var sniegt gan patērētāju organizācijas, gan Eiropas Patērētāju centru tīkls; uzsver patērētāju organizāciju nozīmi no profilakses viedokļa attiecībā uz informēšanu par pašreizējiem negodīgas komercprakses paņēmieniem un to nozīmi atbalsta sniegšanā no negodīgas prakses cietušajām personām, tādējādi ļaujot patērētājiem pienācīgi aizsargāt savas tiesības; aicina saskaņot patērētāju organizāciju darbības valsts un Eiropas līmenī, iesaistot arī valstu iestādes un Komisiju;

| 27. | uzsver, ka ir svarīgi, lai patērētājiem būtu pieejami efektīvi, ātri un izmaksu ziņā pieņemami tiesiskās aizsardzības līdzekļi; šajā sakarībā prasa, lai dalībvalstis pilnībā īstenotu direktīvu par strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismiem un regulu par strīdu alternatīvu izšķiršanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ir svarīgi, lai patērētājiem būtu pieejami efektīvi, ātri un izmaksu ziņā pieņemami tiesiskās aizsardzības līdzekļi; šajā sakarībā prasa, lai dalībvalstis pilnībā īstenotu direktīvu par strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismiem un regulu par strīdu alternatīvu izšķiršanu tiešsaistē;

| 28. | norāda uz to, cik no patērētāju viedokļa svarīgi ir kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismi, un atzinīgi vērtē Komisijas nesen publicēto ieteikumu C(2013)3539 un tās paziņojumu COM(2013)0401; piekrīt, ka horizontālais regulējums par kolektīvo tiesisko aizsardzību ļautu novērst iespējamību, ka tiek pieņemtas kādu konkrētu nozari reglamentējošas nesaskaņotas ES iniciatīvas; iesaka dalībvalstīm ņemt vērā Komisijas ieteikumus par tādu kopēju horizontālu principu noteikšanu, kuru īstenošana dalībvalstīs ļautu novērtēt, vai ir nepieciešami turpmāki tiesību akti, tostarp likumdošanas akti, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu gadījumiem; atgādina, ka neviena no dažādajām kolektīvās tiesiskās aizsardzības pieejām nedrīkst radīt nekādus ekonomiskos stimulus iesniegt ļaunprātīgus kolektīvos prasības pieteikumus un ka attiecībā uz visām šīm pieejām ir jābūt atbilstošām garantijām, lai novērstu neattaisnotus prasījumus; |
| --- | --- |

28.

norāda uz to, cik no patērētāju viedokļa svarīgi ir kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismi, un atzinīgi vērtē Komisijas nesen publicēto ieteikumu C(2013)3539 un tās paziņojumu COM(2013)0401; piekrīt, ka horizontālais regulējums par kolektīvo tiesisko aizsardzību ļautu novērst iespējamību, ka tiek pieņemtas kādu konkrētu nozari reglamentējošas nesaskaņotas ES iniciatīvas; iesaka dalībvalstīm ņemt vērā Komisijas ieteikumus par tādu kopēju horizontālu principu noteikšanu, kuru īstenošana dalībvalstīs ļautu novērtēt, vai ir nepieciešami turpmāki tiesību akti, tostarp likumdošanas akti, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu gadījumiem; atgādina, ka neviena no dažādajām kolektīvās tiesiskās aizsardzības pieejām nedrīkst radīt nekādus ekonomiskos stimulus iesniegt ļaunprātīgus kolektīvos prasības pieteikumus un ka attiecībā uz visām šīm pieejām ir jābūt atbilstošām garantijām, lai novērstu neattaisnotus prasījumus;

| 29. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

29.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(2)  OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp.

(3)  OV L 166, 11.6.1998., 51. lpp.

(4)  OV C 46 E, 24.2.2010., 26. lpp.

(5)  OV C 169 E, 15.6.2012., 58. lpp.

(6)  IP/A/IMCO/NT/2008-16.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/32

---

P7_TA(2014)0064

Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par Eiropas Savienības rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā — civilās un administratīvās tieslietas dalībvalstīs (2013/2117(INI))

(2017/C 093/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā” (COM(2013)0160), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā” (COM(2013)0160),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Tiesu sistēmas efektivitātes komisijas (CEPEJ) divgadējos novērtējuma ziņojumus par Eiropas tiesu sistēmām; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Tiesu sistēmas efektivitātes komisijas (CEPEJ) divgadējos novērtējuma ziņojumus par Eiropas tiesu sistēmām;

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu un 119. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu un 119. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0442/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0442/2013),

| A. | tā kā Komisija ir publiskojusi Eiropas Savienības rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā un tas ir salīdzinošs valstu tiesu sistēmu efektivitātes izvērtēšanas instruments, kura mērķis ir labāk definēt tieslietu politiku un kura darbības joma attiecas galvenokārt uz tiesu sistēmu rādītājiem, kuri sekmē uzņēmējdarbības un ieguldījumu nosacījumu uzlabošanos Savienībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija ir publiskojusi Eiropas Savienības rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā un tas ir salīdzinošs valstu tiesu sistēmu efektivitātes izvērtēšanas instruments, kura mērķis ir labāk definēt tieslietu politiku un kura darbības joma attiecas galvenokārt uz tiesu sistēmu rādītājiem, kuri sekmē uzņēmējdarbības un ieguldījumu nosacījumu uzlabošanos Savienībā;

| B. | tā kā Eiropas Savienības tiesiskuma rezultātu apkopojumā ir salīdzinātas valstu tiesu sistēmas, izmantojot konkrētus rādītājus, taču nav sniegts vispārējs valstu tiesu sistēmu novērtējums; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības tiesiskuma rezultātu apkopojumā ir salīdzinātas valstu tiesu sistēmas, izmantojot konkrētus rādītājus, taču nav sniegts vispārējs valstu tiesu sistēmu novērtējums;

| C. | tā kā 2013. gada tiesiskuma rezultātu apkopojuma tvērums ir vērsts tikai uz civillietām, komerclietām un administratīvajām lietām; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2013. gada tiesiskuma rezultātu apkopojuma tvērums ir vērsts tikai uz civillietām, komerclietām un administratīvajām lietām;

| D. | tā kā nesaistošs salīdzinājums dod iespēju apzināt uzlabojumus un situācijas pasliktināšanos, kā arī censties apmainīties ar labāko praksi visā Savienībā, neskarot valstu tiesības un tiesu sistēmu autonomiju, |
| --- | --- |

D.

tā kā nesaistošs salīdzinājums dod iespēju apzināt uzlabojumus un situācijas pasliktināšanos, kā arī censties apmainīties ar labāko praksi visā Savienībā, neskarot valstu tiesības un tiesu sistēmu autonomiju,

| 1. | ar lielu interesi ir iepazinies ar Eiropas Savienības rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā; aicina Komisiju turpmāk izvērst šo darbību atbilstīgi Līgumiem un apspriežoties ar dalībvalstīm, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no nevajadzīgas darba dublēšanās ar citām iestādēm; |
| --- | --- |

1.

ar lielu interesi ir iepazinies ar Eiropas Savienības rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā; aicina Komisiju turpmāk izvērst šo darbību atbilstīgi Līgumiem un apspriežoties ar dalībvalstīm, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no nevajadzīgas darba dublēšanās ar citām iestādēm;

| 2. | atbalsta mērķi apmainīties ar labāko praksi, lai nodrošinātu produktīvu un neatkarīgu tiesu sistēmu, kas var veicināt ekonomikas izaugsmi Eiropā un vairot konkurētspēju; uzsver, ka efektīva un uzticama tiesu sistēma dod stimulus uzņēmumiem attīstīties un veikt ieguldījumus valsts un pārrobežu līmenī; |
| --- | --- |

2.

atbalsta mērķi apmainīties ar labāko praksi, lai nodrošinātu produktīvu un neatkarīgu tiesu sistēmu, kas var veicināt ekonomikas izaugsmi Eiropā un vairot konkurētspēju; uzsver, ka efektīva un uzticama tiesu sistēma dod stimulus uzņēmumiem attīstīties un veikt ieguldījumus valsts un pārrobežu līmenī;

| 3. | atzīmē tiesu vērtēšanas kritēriju nozīmi savstarpējas uzticēšanās pārrobežu lietās, tiesu iestāžu efektīvas sadarbības un kopējas tiesiskuma telpas un Eiropas tiesiskās kultūras radīšanā; |
| --- | --- |

3.

atzīmē tiesu vērtēšanas kritēriju nozīmi savstarpējas uzticēšanās pārrobežu lietās, tiesu iestāžu efektīvas sadarbības un kopējas tiesiskuma telpas un Eiropas tiesiskās kultūras radīšanā;

| 4. | uzskata, ka jebkuram valstu tiesu sistēmu salīdzinājumam, jo īpaši attiecībā uz to iepriekšējo situāciju, jābalstās uz objektīviem kritērijiem un pierādījumiem, kas tiek objektīvi iegūti, salīdzināti un analizēti; norāda, ka ir svarīgi tiesu sistēmu darbību vērtēt kopumā, nenošķirot tās no dalībvalstu sociālās, vēsturiskās un ekonomiskās situācijas vai konstitucionālās tradīcijas, no kuras tiesu sistēmas radušās; uzsver, ka ir svarīgi izturēties pret dalībvalstīm neitrāli, tādējādi to tiesu sistēmu vērtēšanā nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka jebkuram valstu tiesu sistēmu salīdzinājumam, jo īpaši attiecībā uz to iepriekšējo situāciju, jābalstās uz objektīviem kritērijiem un pierādījumiem, kas tiek objektīvi iegūti, salīdzināti un analizēti; norāda, ka ir svarīgi tiesu sistēmu darbību vērtēt kopumā, nenošķirot tās no dalībvalstu sociālās, vēsturiskās un ekonomiskās situācijas vai konstitucionālās tradīcijas, no kuras tiesu sistēmas radušās; uzsver, ka ir svarīgi izturēties pret dalībvalstīm neitrāli, tādējādi to tiesu sistēmu vērtēšanā nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm;

| 5. | aicina Komisiju apspriest plānoto metodi jau agrīnā posmā, pārredzamā procesā iesaistot dalībvalstis; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju apspriest plānoto metodi jau agrīnā posmā, pārredzamā procesā iesaistot dalībvalstis;

| 6. | norāda uz to, ka kritēriji ir jānosaka, pirms tiek vākta informācija par valstu tiesu sistēmām, lai rastos kopēja izpratne par metodiku un rādītājiem; |
| --- | --- |

6.

norāda uz to, ka kritēriji ir jānosaka, pirms tiek vākta informācija par valstu tiesu sistēmām, lai rastos kopēja izpratne par metodiku un rādītājiem;

| 7. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus sniegt izmērāmus datus; tomēr norāda, ka dažus mērķus, piemēram, tiesiskuma kvalitāti un neitralitāti, ir ļoti grūti objektīvi izmērīt; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus sniegt izmērāmus datus; tomēr norāda, ka dažus mērķus, piemēram, tiesiskuma kvalitāti un neitralitāti, ir ļoti grūti objektīvi izmērīt;

| 8. | atzīmē, ka tiesu sistēmas efektivitāti nevar novērtēt, izmantojot tikai statistiski nosakāmus parametrus, bet būtu arī jāņem vērā strukturālās īpatnības un sabiedriskās tradīcijas dalībvalstīs; šajā sakarā aicina Komisiju nākotnē, vācot datus un nosakot kritērijus, vairāk ņemt vērā valstu tiesu sistēmu atšķirības; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka tiesu sistēmas efektivitāti nevar novērtēt, izmantojot tikai statistiski nosakāmus parametrus, bet būtu arī jāņem vērā strukturālās īpatnības un sabiedriskās tradīcijas dalībvalstīs; šajā sakarā aicina Komisiju nākotnē, vācot datus un nosakot kritērijus, vairāk ņemt vērā valstu tiesu sistēmu atšķirības;

| 9. | aicina Komisiju uzņēmējdarbības tiesību jomā līdzvērtīgi ņemt vērā unitāro un duālo uzņēmējdarbības sistēmu; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju uzņēmējdarbības tiesību jomā līdzvērtīgi ņemt vērā unitāro un duālo uzņēmējdarbības sistēmu;

| 10. | aicina dalībvalstis sīki pārbaudīt 2013. gada tiesiskuma rezultātu apkopojumu, lai noteiktu, vai, pamatojoties uz tiem, ir jāizdara secinājumi par tiesu sistēmu organizāciju un progresu saistībā ar civillietām, komerclietām un administratīvajām lietām; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis sīki pārbaudīt 2013. gada tiesiskuma rezultātu apkopojumu, lai noteiktu, vai, pamatojoties uz tiem, ir jāizdara secinājumi par tiesu sistēmu organizāciju un progresu saistībā ar civillietām, komerclietām un administratīvajām lietām;

| 11. | mudina dalībvalstis vākt datus par attiecīgajiem jautājumiem, piemēram, tiesvedības, starpniecības lietu un izpildes procedūru izmaksām; pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis nav sniegušas datus par noteiktām kategorijām, kas norādītas tiesiskuma rezultātu apkopojumā; tomēr uzskata, ka Komisijai būtu jānošķir gadījumi, kad dati nebija pieejami, un gadījumi, kad rādītāji neattiecās uz atsevišķām dalībvalstīm vai nebija tām piemērojami; |
| --- | --- |

11.

mudina dalībvalstis vākt datus par attiecīgajiem jautājumiem, piemēram, tiesvedības, starpniecības lietu un izpildes procedūru izmaksām; pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis nav sniegušas datus par noteiktām kategorijām, kas norādītas tiesiskuma rezultātu apkopojumā; tomēr uzskata, ka Komisijai būtu jānošķir gadījumi, kad dati nebija pieejami, un gadījumi, kad rādītāji neattiecās uz atsevišķām dalībvalstīm vai nebija tām piemērojami;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis rosināt savstarpēju sapratni un sadarbību valstu tiesu sistēmu starpā, tostarp ar tiesnešu kontakttīklu palīdzību; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis rosināt savstarpēju sapratni un sadarbību valstu tiesu sistēmu starpā, tostarp ar tiesnešu kontakttīklu palīdzību;

| 13. | aicina piešķirt lielāku nozīmi tiesnešu, tiesu darbinieku un citu praktizējošu juristu apmācības programmām, jo īpaši Eiropas un salīdzinošo tiesību jomās; uzsver, ka valodu apmācībai ir jābūt tieslietu studiju būtiskai sastāvdaļai; |
| --- | --- |

13.

aicina piešķirt lielāku nozīmi tiesnešu, tiesu darbinieku un citu praktizējošu juristu apmācības programmām, jo īpaši Eiropas un salīdzinošo tiesību jomās; uzsver, ka valodu apmācībai ir jābūt tieslietu studiju būtiskai sastāvdaļai;

| 14. | apliecina, ka ir ieinteresēts saņemt datus par pārrobežu lietām, kuru sarežģītības pakāpe bieži ir lielāka nekā iekšzemes lietām un kuras norāda uz šķēršļiem, ar kādiem saskaras ES pilsoņi, izmantojot savas tiesības, kas izriet no ES vienotā tirgus, jo īpaši, piemērojot ES tiesības; |
| --- | --- |

14.

apliecina, ka ir ieinteresēts saņemt datus par pārrobežu lietām, kuru sarežģītības pakāpe bieži ir lielāka nekā iekšzemes lietām un kuras norāda uz šķēršļiem, ar kādiem saskaras ES pilsoņi, izmantojot savas tiesības, kas izriet no ES vienotā tirgus, jo īpaši, piemērojot ES tiesības;

| 15. | norāda uz alternatīvas strīdu risināšanas nozīmi tiesu sistēmu noslogojuma samazināšanā un visu ieinteresēto pušu līdzekļu taupīšanā; |
| --- | --- |

15.

norāda uz alternatīvas strīdu risināšanas nozīmi tiesu sistēmu noslogojuma samazināšanā un visu ieinteresēto pušu līdzekļu taupīšanā;

| 16. | lūdz Komisiju apsvērt pārrobežu starpniecības procedūras savos nākamajos šāda veida pasākumos; rosina dalībvalstis aktīvi veicināt starpniecības procedūras, veltot īpašu uzmanību komerclietām un ģimenes lietām, kas tiek regulētas ES līmenī, piemēram, ar regulām Roma III un Brisele II; |
| --- | --- |

16.

lūdz Komisiju apsvērt pārrobežu starpniecības procedūras savos nākamajos šāda veida pasākumos; rosina dalībvalstis aktīvi veicināt starpniecības procedūras, veltot īpašu uzmanību komerclietām un ģimenes lietām, kas tiek regulētas ES līmenī, piemēram, ar regulām Roma III un Brisele II;

| 17. | uzsver, ka starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības IKT sistēmu attīstībā; norāda, ka jauno tehnoloģiju izmantošana var efektīvi veicināt izmaksu samazināšanu un tiesvedības procedūru paātrināšanu, jo īpaši, izmantojot datorizētas lietotnes un lietu vadības un komunikācijas rīkus; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības IKT sistēmu attīstībā; norāda, ka jauno tehnoloģiju izmantošana var efektīvi veicināt izmaksu samazināšanu un tiesvedības procedūru paātrināšanu, jo īpaši, izmantojot datorizētas lietotnes un lietu vadības un komunikācijas rīkus;

| 18. | norāda, ka maza apjoma prasību procedūras un neapstrīdētas prasības var izskatīt ātrāk, lietojot IKT rīkus; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka maza apjoma prasību procedūras un neapstrīdētas prasības var izskatīt ātrāk, lietojot IKT rīkus;

| 19. | uzsver CEPEJ nozīmi attiecīgo datu vākšanā un sniegšanā gan valsts, gan reģionālā līmenī; uzskata, ka ES iestādēm būtu jācenšas sadarboties ar CEPEJ, jo tā nodrošina izcilu pamatu paraugprakses apmaiņai un dublēšanās ir jānovērš; |
| --- | --- |

19.

uzsver CEPEJ nozīmi attiecīgo datu vākšanā un sniegšanā gan valsts, gan reģionālā līmenī; uzskata, ka ES iestādēm būtu jācenšas sadarboties ar CEPEJ, jo tā nodrošina izcilu pamatu paraugprakses apmaiņai un dublēšanās ir jānovērš;

| 20. | atgādina, ka vadošā loma civillietās un komerclietās ir Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam un ka tāda ir arī e-tiesiskuma portālam, veicinot piekļuvi zināšanām par ES un valstu tiesību aktiem civillietu un komerclietu jomā; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka vadošā loma civillietās un komerclietās ir Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam un ka tāda ir arī e-tiesiskuma portālam, veicinot piekļuvi zināšanām par ES un valstu tiesību aktiem civillietu un komerclietu jomā;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/34

---

P7_TA(2014)0065

Viedtīklu attīstības vietējā un reģionālā ietekme

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par viedtīklu attīstības vietējo un reģionālo ietekmi (2013/2128(INI))

(2017/C 093/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 174., 175., 176., 177., 178. un 191. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 174., 175., 176., 177., 178. un 191. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantu,

| — | ņemot vērā LESD pievienoto 26. protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD pievienoto 26. protokolu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1300/2013 par Kohēzijas fondu un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1084/2006 atcelšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1300/2013 par Kohēzijas fondu un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1084/2006 atcelšanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1298/2013, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīm (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1298/2013, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīm (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (7),

| — | ņemot vērā Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. jūlija Regulu (ES) Nr. 734/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. jūlija Regulu (ES) Nr. 734/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (9),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu” (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 12. aprīļa paziņojumu “Viedie tīkli. No inovācijas līdz ieviešanai” (COM(2011)0202), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 12. aprīļa paziņojumu “Viedie tīkli. No inovācijas līdz ieviešanai” (COM(2011)0202),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvu 2004/8/EK un 2006/32/EK (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvu 2004/8/EK un 2006/32/EK (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. marta paziņojumu “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. marta paziņojumu “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” (COM(2011)0112),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. novembra paziņojumu “Kā panākt, lai iekšējais enerģijas tirgus patiešām funkcionētu” (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. novembra paziņojumu “Kā panākt, lai iekšējais enerģijas tirgus patiešām funkcionētu” (COM(2012)0663),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. jūnija paziņojumu “Enerģija no atjaunojamajiem energoresursiem — būtiska Eiropas enerģijas tirgus sastāvdaļa” (COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. jūnija paziņojumu “Enerģija no atjaunojamajiem energoresursiem — būtiska Eiropas enerģijas tirgus sastāvdaļa” (COM(2012)0271),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. marta Zaļo grāmatu “Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam” (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. marta Zaļo grāmatu “Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam” (COM(2013)0169),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 12. septembra rezolūciju par mikroģenerāciju — elektroenerģijas un siltuma ražošana nelielā apjomā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 12. septembra rezolūciju par mikroģenerāciju — elektroenerģijas un siltuma ražošana nelielā apjomā (13),

| — | ņemot vērā 2013. gada 16. janvāra rezolūciju par ES kohēzijas politikas un tās dalībnieku lomu Eiropas jaunās enerģētikas politikas īstenošanā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 16. janvāra rezolūciju par ES kohēzijas politikas un tās dalībnieku lomu Eiropas jaunās enerģētikas politikas īstenošanā (14),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. septembra rezolūciju par kohēzijas politikā paredzēto energoefektivitātes veicināšanas pasākumu īstenošanu un ietekmi (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. septembra rezolūciju par kohēzijas politikā paredzēto energoefektivitātes veicināšanas pasākumu īstenošanu un ietekmi (15),

| — | ņemot vērā 2012. gada 25. janvāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 25. janvāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (COM(2012)0011),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2008. gada 14. novembra darba dokumentu “Reģioni 2020. gadā — ES reģionu nākotnes problēmu novērtējums” (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2008. gada 14. novembra darba dokumentu “Reģioni 2020. gadā — ES reģionu nākotnes problēmu novērtējums” (SEC(2008)2868),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu “Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētajā gudrā izaugsmē” – (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu “Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētajā gudrā izaugsmē” – (COM(2010)0553),

| — | ņemot vērā apspriešanai paredzēto dokumentu, kurā ir ietverts projekts Komisijas XXX Regulai (ES) Nr. .../..., kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā apspriešanai paredzēto dokumentu, kurā ir ietverts projekts Komisijas XXX Regulai (ES) Nr. .../..., kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A7-0019/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A7-0019/2014),

| A. | tā kā daudzi labākās prakses piemēri, piemēram, Burgenlandes reģions, “MaRes” (Makronēzijas pētniecības stratēģija) projekts un “Zaļo salu projekts”, Enerģijas ieleja Nīderlandē, Atjaunošanas paraugreģions Harca Vācijā, Hoštetina Čehijā, projekts Orkney Micro Renewables Skotijā, kā arī izmēģinājuma projektos iekļautās pilsētas un kopienas Komisijas iniciatīvā CONCERTO vai iniciatīvā CO-POWER enerģijas efektīvas izmantošanas un enerģijas decentralizētas ražošanas jomā pierāda, ka vietējās kopienas un iedzīvotāji var kļūt par ražojošiem patērētājiem, kas ražo enerģiju savām vajadzībām, vienlaikus pārdodot to tīklam vai saņem atlaidi par elektroenerģiju, izmantojot neto uzskaiti, kopā ar citiem dalībniekiem darbojoties virtuālajās spēkstacijās, gūst maksimālu labumu, iesaistot visus dalībniekus reģionālo darbību plānošanā un īstenošanā, veicinot aktīvu līdzdalību un informācijas apmaiņu un veidojot holistisku pieeju, iesaistot citas ar enerģiju saistītas nozares, piemēram, transporta un mājokļu nozares, izmantojot gudrus finansiālā atbalsta mehānismus un radot jaunas darbavietas; |
| --- | --- |

A.

tā kā daudzi labākās prakses piemēri, piemēram, Burgenlandes reģions, “MaRes” (Makronēzijas pētniecības stratēģija) projekts un “Zaļo salu projekts”, Enerģijas ieleja Nīderlandē, Atjaunošanas paraugreģions Harca Vācijā, Hoštetina Čehijā, projekts Orkney Micro Renewables Skotijā, kā arī izmēģinājuma projektos iekļautās pilsētas un kopienas Komisijas iniciatīvā CONCERTO vai iniciatīvā CO-POWER enerģijas efektīvas izmantošanas un enerģijas decentralizētas ražošanas jomā pierāda, ka vietējās kopienas un iedzīvotāji var kļūt par ražojošiem patērētājiem, kas ražo enerģiju savām vajadzībām, vienlaikus pārdodot to tīklam vai saņem atlaidi par elektroenerģiju, izmantojot neto uzskaiti, kopā ar citiem dalībniekiem darbojoties virtuālajās spēkstacijās, gūst maksimālu labumu, iesaistot visus dalībniekus reģionālo darbību plānošanā un īstenošanā, veicinot aktīvu līdzdalību un informācijas apmaiņu un veidojot holistisku pieeju, iesaistot citas ar enerģiju saistītas nozares, piemēram, transporta un mājokļu nozares, izmantojot gudrus finansiālā atbalsta mehānismus un radot jaunas darbavietas;

| B. | tā kā Parlaments ir pieņēmis ziņojumus par ES kohēzijas politikas nozīmi un tās dalībniekiem jaunās Eiropas enerģētikas politikas īstenošanā un par energoefektivitātes pasākumu īstenošanu un ietekmi kohēzijas politikas ietvaros; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments ir pieņēmis ziņojumus par ES kohēzijas politikas nozīmi un tās dalībniekiem jaunās Eiropas enerģētikas politikas īstenošanā un par energoefektivitātes pasākumu īstenošanu un ietekmi kohēzijas politikas ietvaros;

| C. | tā kā personas dati, kas apkopoti saistībā ar viedo energosistēmu darbību, ir ļoti sensitīvi, jo tie var tikt izmantoti, lai gūtu ieskatu patērētāju uzvedībā, un tā kā tādēļ ir jānodrošina īpaša šo datu aizsardzība, |
| --- | --- |

C.

tā kā personas dati, kas apkopoti saistībā ar viedo energosistēmu darbību, ir ļoti sensitīvi, jo tie var tikt izmantoti, lai gūtu ieskatu patērētāju uzvedībā, un tā kā tādēļ ir jānodrošina īpaša šo datu aizsardzība,

Jaunas iespējas reģionu ekonomikai

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka reģionos enerģijas ražošanas un patērēšanas jomā notikusi paradigmas maiņa, neelastīgu tradicionālo modeli, kura darbības pamatā ir pamatslodzes nodrošināšanas princips, aizstājot ar mainīgu, decentralizētu un vietēju ražošanu, lielu daļu nelielā daudzumā saražotas enerģijas no atjaunojamiem energoresursiem apvienojot ar elastīgu un atsaucīgu pieprasījumu un dalītu uzglabāšanu; atzīst — lai saglabātu ilgtspējīgu attīstību un apmierinātu nākotnes pieprasījuma prasības, būtu jāsekmē jauni enerģijas ražošanas un patēriņa modeļi, kuru pamatā ir decentralizēta un vietēja ražošana; uzsver, ka viedtīklam ir būtiska nozīme, lai šāda paradigmas maiņa notiktu, un ka viedtīkla ieviešana būtu jāiekļauj visaptverošā starpnozaru pieejā reģionālajai attīstībai, lai maksimāli palielinātu reģionu ieguvumus un tirgus iespējas, kā arī lai sekmētu ilgtspēju, izaugsmi un inovācijas; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka reģionos enerģijas ražošanas un patērēšanas jomā notikusi paradigmas maiņa, neelastīgu tradicionālo modeli, kura darbības pamatā ir pamatslodzes nodrošināšanas princips, aizstājot ar mainīgu, decentralizētu un vietēju ražošanu, lielu daļu nelielā daudzumā saražotas enerģijas no atjaunojamiem energoresursiem apvienojot ar elastīgu un atsaucīgu pieprasījumu un dalītu uzglabāšanu; atzīst — lai saglabātu ilgtspējīgu attīstību un apmierinātu nākotnes pieprasījuma prasības, būtu jāsekmē jauni enerģijas ražošanas un patēriņa modeļi, kuru pamatā ir decentralizēta un vietēja ražošana; uzsver, ka viedtīklam ir būtiska nozīme, lai šāda paradigmas maiņa notiktu, un ka viedtīkla ieviešana būtu jāiekļauj visaptverošā starpnozaru pieejā reģionālajai attīstībai, lai maksimāli palielinātu reģionu ieguvumus un tirgus iespējas, kā arī lai sekmētu ilgtspēju, izaugsmi un inovācijas;

| 2. | norāda, ka daudzi Eiropas reģioni ir īstenojuši tādus projektus esošās ES struktūras ietvaros, kuri ir sekmējuši gan sinerģijas konkrētajās jomās, gan enerģijas ilgtspēju un atjaunojamo energoresursu izmantošanu, publiskajiem un privātajiem partneriem apvienojot centienus, lai izpētītu reģiona izaugsmes iespējas enerģētikas sektorā, agrīnā posmā piesaistot Eiropas struktūrfondu un Investīciju fonda (ESIF) resursus, veidojot mērķtiecīgas partnerības vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī un efektīvi un decentralizēti īstenojot stratēģijas vietējo energoresursu izmantošanai; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka daudzi Eiropas reģioni ir īstenojuši tādus projektus esošās ES struktūras ietvaros, kuri ir sekmējuši gan sinerģijas konkrētajās jomās, gan enerģijas ilgtspēju un atjaunojamo energoresursu izmantošanu, publiskajiem un privātajiem partneriem apvienojot centienus, lai izpētītu reģiona izaugsmes iespējas enerģētikas sektorā, agrīnā posmā piesaistot Eiropas struktūrfondu un Investīciju fonda (ESIF) resursus, veidojot mērķtiecīgas partnerības vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī un efektīvi un decentralizēti īstenojot stratēģijas vietējo energoresursu izmantošanai;

| 3. | uzsver viedtīklu daudzās priekšrocības siltumnīcefekta gāzu samazināšanā, no atjaunojamiem resursiem iegūtās enerģijas daļas palielināšanā, mājsaimniecību apgādes drošības garantēšanā un ģenerācijas decentralizācijā, apstākļu radīšanā elektroenerģijas efektīvai izmantošanai transportā, iespēju nodrošināšanā patērētājiem pielāgot patēriņu tā, lai savas vajadzības varētu apmierināt par zemākajām cenām un tajā pašā laikā taupot enerģiju, paaugstinot energoefektivitāti, taupot elektroenerģiju, samazinot dārgus ieguldījumus elektrotīklos, lietojot elektroenerģiju ārpus maksimālās noslodzes laika periodiem un veicinot ES tehnoloģiju inovācijas un attīstību; uzsver pilsoņu līdzdalības nozīmi visos posmos, tostarp modernas uzskaites infrastruktūras ieviešanas nozīmi, kura nodrošina divvirzienu informācijas plūsmu, arī sadales sistēmu operatoru (SSO) un viedtīklu tehnoloģiju piegādātāju plānotajās darbībās; uzsver arī, ka viedtīklu attīstība un izmantošana būtiski samazina enerģijas zudumus pārvades un sadales laikā; norāda, ka var izmantot tīklu automātisku pārkonfigurēšanu, lai novērstu vai atjaunotu enerģijas padeves pārtraukumus, izmantojot “pašārstēšanās” iespējas; tomēr norāda, ka valstu atbalstu sistēmās dažādos reģionos par prioritāti nav noteikts ar atjaunojamiem energoresursiem saistītu tehnoloģiju izmantošanas efektīvākais veids privātām mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

3.

uzsver viedtīklu daudzās priekšrocības siltumnīcefekta gāzu samazināšanā, no atjaunojamiem resursiem iegūtās enerģijas daļas palielināšanā, mājsaimniecību apgādes drošības garantēšanā un ģenerācijas decentralizācijā, apstākļu radīšanā elektroenerģijas efektīvai izmantošanai transportā, iespēju nodrošināšanā patērētājiem pielāgot patēriņu tā, lai savas vajadzības varētu apmierināt par zemākajām cenām un tajā pašā laikā taupot enerģiju, paaugstinot energoefektivitāti, taupot elektroenerģiju, samazinot dārgus ieguldījumus elektrotīklos, lietojot elektroenerģiju ārpus maksimālās noslodzes laika periodiem un veicinot ES tehnoloģiju inovācijas un attīstību; uzsver pilsoņu līdzdalības nozīmi visos posmos, tostarp modernas uzskaites infrastruktūras ieviešanas nozīmi, kura nodrošina divvirzienu informācijas plūsmu, arī sadales sistēmu operatoru (SSO) un viedtīklu tehnoloģiju piegādātāju plānotajās darbībās; uzsver arī, ka viedtīklu attīstība un izmantošana būtiski samazina enerģijas zudumus pārvades un sadales laikā; norāda, ka var izmantot tīklu automātisku pārkonfigurēšanu, lai novērstu vai atjaunotu enerģijas padeves pārtraukumus, izmantojot “pašārstēšanās” iespējas; tomēr norāda, ka valstu atbalstu sistēmās dažādos reģionos par prioritāti nav noteikts ar atjaunojamiem energoresursiem saistītu tehnoloģiju izmantošanas efektīvākais veids privātām mājsaimniecībām;

| 4. | šajā sakarībā uzsver ģeogrāfiskās (vai teritoriālās) iespējas veikt pārmaiņas energotīklos un veicināt viedtīklus nelabvēlīgākā stāvoklī esošiem reģioniem, tostarp tālākajiem, nomaļiem un salu reģioniem, kas no enerģijas patērētājiem var kļūt par enerģijas ražotājiem un gūt lielus ekonomiskus un konkurētspējas ieguvumus, vienlaikus garantējot drošu energoapgādi un viedtīklu ieviešanu un darbību; norāda, ka viedtīklu ieviešana un darbība jo īpaši rada iespējas šiem reģioniem, ļaujot samazināt šo viedtīklu radītās enerģijas izmaksas; |
| --- | --- |

4.

šajā sakarībā uzsver ģeogrāfiskās (vai teritoriālās) iespējas veikt pārmaiņas energotīklos un veicināt viedtīklus nelabvēlīgākā stāvoklī esošiem reģioniem, tostarp tālākajiem, nomaļiem un salu reģioniem, kas no enerģijas patērētājiem var kļūt par enerģijas ražotājiem un gūt lielus ekonomiskus un konkurētspējas ieguvumus, vienlaikus garantējot drošu energoapgādi un viedtīklu ieviešanu un darbību; norāda, ka viedtīklu ieviešana un darbība jo īpaši rada iespējas šiem reģioniem, ļaujot samazināt šo viedtīklu radītās enerģijas izmaksas;

| 5. | uzsver, ka pašlaik tīkla infrastruktūra, tīkla pārvaldība un tirgus noteikumi ir veidoti atbilstoši atomelektrostaciju un fosilā kurināmā elektrostaciju vajadzībām un iespējām, un konkurences ziņā tas ir neizdevīgi attiecībā uz jaunajām tehnoloģijām, piemēram, atjaunojamo enerģiju; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka pašlaik tīkla infrastruktūra, tīkla pārvaldība un tirgus noteikumi ir veidoti atbilstoši atomelektrostaciju un fosilā kurināmā elektrostaciju vajadzībām un iespējām, un konkurences ziņā tas ir neizdevīgi attiecībā uz jaunajām tehnoloģijām, piemēram, atjaunojamo enerģiju;

| 6. | aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes iespējami drīz ieguldīt līdzekļus vietējo viedtīklu izveidē, apsverot visaptverošas iespējas palielināt ieguldījumus ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESIF) starpniecību, tostarp ar finanšu instrumentiem, lai veicinātu privātus ieguldījumus, ņemot vērā konkrēto reģionu ekoloģiskās, ekonomiskās, sociālās un teritoriālās vajadzības un to īpatnības, jo visiem reģioniem nav iespējams viens risinājums; aicina izvēlēties elastīgu vietēja un reģionāla līmeņa pieeju, lai samazinātu šķēršļus, kas kavē apvienot enerģijas ražošanas, uzglabāšanas un efektivitātes pasākumus, tostarp pāri robežām, un sadarboties ar citām nozarēm, piemēram, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) un transporta nozari; šajā sakarībā uzsver pārsūknēšanas nozīmi saistībā ar atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes iespējami drīz ieguldīt līdzekļus vietējo viedtīklu izveidē, apsverot visaptverošas iespējas palielināt ieguldījumus ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESIF) starpniecību, tostarp ar finanšu instrumentiem, lai veicinātu privātus ieguldījumus, ņemot vērā konkrēto reģionu ekoloģiskās, ekonomiskās, sociālās un teritoriālās vajadzības un to īpatnības, jo visiem reģioniem nav iespējams viens risinājums; aicina izvēlēties elastīgu vietēja un reģionāla līmeņa pieeju, lai samazinātu šķēršļus, kas kavē apvienot enerģijas ražošanas, uzglabāšanas un efektivitātes pasākumus, tostarp pāri robežām, un sadarboties ar citām nozarēm, piemēram, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) un transporta nozari; šajā sakarībā uzsver pārsūknēšanas nozīmi saistībā ar atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu;

| 7. | uzsver — lai ieviestu viedtīklus, vajadzīga stabila ilgtermiņa politikas sistēma; aicina Komisiju 2030. gadam ierosināt vērienīgas stratēģijas, politikas virzienus un mērķus energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā, kā arī attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju, lai ieguldītājiem un savstarpēji saistītām nozarēm turpmāk nodrošinātu noteiktību un atvieglinātu viedas energosistēmas attīstību; |
| --- | --- |

7.

uzsver — lai ieviestu viedtīklus, vajadzīga stabila ilgtermiņa politikas sistēma; aicina Komisiju 2030. gadam ierosināt vērienīgas stratēģijas, politikas virzienus un mērķus energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā, kā arī attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju, lai ieguldītājiem un savstarpēji saistītām nozarēm turpmāk nodrošinātu noteiktību un atvieglinātu viedas energosistēmas attīstību;

| 8. | atgādina, ka “Enerģētikas ceļveža 2050” scenāriju lielākajā daļā pienācīga decentralizētas ģenerācijas integrācija, izmantojot atjaunojamos resursus, nebūs iespējama bez vietēju un reģionālu elektroenerģijas sadales viedtīklu izveidošanas, jo īpaši tāpēc, ka tie veido informācijas saiknes un elektroenerģijas padeves saiknes starp vietējām sociālās un ekonomiskās attīstības teritorijām, nodrošinot šo dažādo enerģijas avotu elastīgu pārvaldību un nepieciešamo dublēšanu; tādēļ prasa pievērst lielāku nozīmi sadales tīkliem; tomēr uzsver, ka viedtīklu attīstība ir saistīta ar efektīvu enerģijas transportēšanu no ražošanas vietas līdz galapatēriņa vietai; turklāt norāda, ka viedtīklu pievienotā vērtība kļūst vēl lielāka, ja saziņa starp tiem notiek plašākā, piemēram, valsts vai pat Eiropas mērogā, un elektroenerģijas pieprasījuma kontrole šādā mērogā, palielinot pieprasījumu, sniedz lielākas iespējas samazināt patēriņu (patēriņa avotus), kad vietējā ražošana ir pārāk maza (vai pārāk liela); |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka “Enerģētikas ceļveža 2050” scenāriju lielākajā daļā pienācīga decentralizētas ģenerācijas integrācija, izmantojot atjaunojamos resursus, nebūs iespējama bez vietēju un reģionālu elektroenerģijas sadales viedtīklu izveidošanas, jo īpaši tāpēc, ka tie veido informācijas saiknes un elektroenerģijas padeves saiknes starp vietējām sociālās un ekonomiskās attīstības teritorijām, nodrošinot šo dažādo enerģijas avotu elastīgu pārvaldību un nepieciešamo dublēšanu; tādēļ prasa pievērst lielāku nozīmi sadales tīkliem; tomēr uzsver, ka viedtīklu attīstība ir saistīta ar efektīvu enerģijas transportēšanu no ražošanas vietas līdz galapatēriņa vietai; turklāt norāda, ka viedtīklu pievienotā vērtība kļūst vēl lielāka, ja saziņa starp tiem notiek plašākā, piemēram, valsts vai pat Eiropas mērogā, un elektroenerģijas pieprasījuma kontrole šādā mērogā, palielinot pieprasījumu, sniedz lielākas iespējas samazināt patēriņu (patēriņa avotus), kad vietējā ražošana ir pārāk maza (vai pārāk liela);

| 9. | aicina ES regulās un direktīvās par iekšējo tirgu izvēlēties elastīgāku pieeju, lai samazinātu šķēršļus reģioniem piemērotu risinājumu īstenošanai enerģijas ražošanas, piegādes un uzglabāšanas ziņā un attiecībā uz efektivitātes pasākumiem un šādu pasākumu apvienošanu, ietverot publiskās un privātās partnerības un pārrobežu projektus; |
| --- | --- |

9.

aicina ES regulās un direktīvās par iekšējo tirgu izvēlēties elastīgāku pieeju, lai samazinātu šķēršļus reģioniem piemērotu risinājumu īstenošanai enerģijas ražošanas, piegādes un uzglabāšanas ziņā un attiecībā uz efektivitātes pasākumiem un šādu pasākumu apvienošanu, ietverot publiskās un privātās partnerības un pārrobežu projektus;

Viedās energosistēmas

| 10. | uzsver — lai veiksmīgi ieviestu viedtīklus, reģionos un vietējās kopienās ir jāizstrādā stratēģija, kas paredzēta viedām energosistēmām, viedtīkliem kļūstot par reģionālās energosistēmas daļu un iekļaujot lielu daļu saražotās enerģijas no atjaunojamiem energoresursiem, ietverot decentralizētas enerģijas ražošanas iespējas kopā ar decentralizētas enerģijas ražošanas iespējām, energoefektivitātes pasākumus, energotaupības palielināšanu un viedus uzglabāšanas risinājumus, transporta nozari (e-transports) un plašāku apmaiņu starp kaimiņos esošiem tīkliem; |
| --- | --- |

10.

uzsver — lai veiksmīgi ieviestu viedtīklus, reģionos un vietējās kopienās ir jāizstrādā stratēģija, kas paredzēta viedām energosistēmām, viedtīkliem kļūstot par reģionālās energosistēmas daļu un iekļaujot lielu daļu saražotās enerģijas no atjaunojamiem energoresursiem, ietverot decentralizētas enerģijas ražošanas iespējas kopā ar decentralizētas enerģijas ražošanas iespējām, energoefektivitātes pasākumus, energotaupības palielināšanu un viedus uzglabāšanas risinājumus, transporta nozari (e-transports) un plašāku apmaiņu starp kaimiņos esošiem tīkliem;

| 11. | norāda uz nozīmi, kāda viedskaitītājiem ir divvirzienu komunikācijas nodrošināšanā, ļaujot patērētājiem iesniegt precīzus rēķinus un palielinot pieprasījuma puses līdzdalību, patērētājiem pielāgojot savus lietoānas ieradumus enerģijas ražošanas maksimālajiem un minimālajiem punktiem; uzsver, ka iedzīvotājiem būtu jāsaņem visi ieguvumi no viedas energosistēmas un ka iedzīvotāju īpašumtiesības palielina uzvedības efektivitāti un tādējādi rada lielāku enerģijas ietaupījumu, izmantojot atvērtos protokolus; uzsver SPO atbildību kā pakalpojumu sniedzējiem vietējām, reģionālām vai valsts iestādēm, lai garantētu piekļuvi šim vispārējas intereses pakalpojumam visiem, nodrošinot tīkla drošību un stabilitāti; uzsver, ka ikvienam pilsonim ir jādod tieša piekļuve patēriņa un ražošanas datiem, lai nodrošinātu efektīvu un drošu viedtīkla darbību; prasa Komisijai veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka elektroierīces (jo īpaši veļas mazgājamās mašīnas, trauku mazgājamās mašīnas, siltumsūkņi, siltumakumulatori u. c.) ir spējīgas darboties automātiski, kopā ar viedskaitītājiem sniedzot patērētājiem vislabvēlīgākos tarifus; |
| --- | --- |

11.

norāda uz nozīmi, kāda viedskaitītājiem ir divvirzienu komunikācijas nodrošināšanā, ļaujot patērētājiem iesniegt precīzus rēķinus un palielinot pieprasījuma puses līdzdalību, patērētājiem pielāgojot savus lietoānas ieradumus enerģijas ražošanas maksimālajiem un minimālajiem punktiem; uzsver, ka iedzīvotājiem būtu jāsaņem visi ieguvumi no viedas energosistēmas un ka iedzīvotāju īpašumtiesības palielina uzvedības efektivitāti un tādējādi rada lielāku enerģijas ietaupījumu, izmantojot atvērtos protokolus; uzsver SPO atbildību kā pakalpojumu sniedzējiem vietējām, reģionālām vai valsts iestādēm, lai garantētu piekļuvi šim vispārējas intereses pakalpojumam visiem, nodrošinot tīkla drošību un stabilitāti; uzsver, ka ikvienam pilsonim ir jādod tieša piekļuve patēriņa un ražošanas datiem, lai nodrošinātu efektīvu un drošu viedtīkla darbību; prasa Komisijai veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka elektroierīces (jo īpaši veļas mazgājamās mašīnas, trauku mazgājamās mašīnas, siltumsūkņi, siltumakumulatori u. c.) ir spējīgas darboties automātiski, kopā ar viedskaitītājiem sniedzot patērētājiem vislabvēlīgākos tarifus;

| 12. | aicina Komisiju un tās Viedtīklu darba grupu atjaunināt un paplašināt savu pašreizējo viedtīklu definīciju, iekļaujot viedo energosistēmu; aicina vietējās un reģionālās iestādes pārvaldīt enerģijas patēriņu un slodzes nomešanu, turpināt darbu un pieņemt reģionālās stratēģijas, kas pamatotas viedajā energosistēmā; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un tās Viedtīklu darba grupu atjaunināt un paplašināt savu pašreizējo viedtīklu definīciju, iekļaujot viedo energosistēmu; aicina vietējās un reģionālās iestādes pārvaldīt enerģijas patēriņu un slodzes nomešanu, turpināt darbu un pieņemt reģionālās stratēģijas, kas pamatotas viedajā energosistēmā;

| 13. | uzsver — lai nodrošinātu viedtīklu ekonomisko efektivitāti reģionos, ir jāapvieno tiešās un netiešās priekšrocības, saistot enerģētikas nozari ar vairākām citām nozarēm, jo īpaši ar mājokļu un transporta nozarēm, kā arī ar vidi, pilsētplānošanu, sociālo iekļaušanu, atkritumu apsaimniekošanu un būvniecības nozari, lai sasniegtu energotaupības mērķus un vienlaikus gūtu maksimālus ekonomiskus ieguvumus, un sabalansētu reģiona energoapgādi un enerģijas pieprasījumu; |
| --- | --- |

13.

uzsver — lai nodrošinātu viedtīklu ekonomisko efektivitāti reģionos, ir jāapvieno tiešās un netiešās priekšrocības, saistot enerģētikas nozari ar vairākām citām nozarēm, jo īpaši ar mājokļu un transporta nozarēm, kā arī ar vidi, pilsētplānošanu, sociālo iekļaušanu, atkritumu apsaimniekošanu un būvniecības nozari, lai sasniegtu energotaupības mērķus un vienlaikus gūtu maksimālus ekonomiskus ieguvumus, un sabalansētu reģiona energoapgādi un enerģijas pieprasījumu;

| 14. | aicina IKT nozarē veicināt inovāciju un palielināt ieguldījumu apjomu, lai pārvarētu gan viedo tehnoloģiju galvenās problēmas, kas saistītas ar tehnoloģiju un esošā tīkla sadarbspēju, gan regulējuma problēmas; aicina Komisiju un valstu un vietējos dalībniekus radīt pozitīvu tiesisko regulējumu un ieguldījumu sistēmas, lai nodrošinātu iespēju attīstīt savstarpēji izmantojamus IKT risinājumus; |
| --- | --- |

14.

aicina IKT nozarē veicināt inovāciju un palielināt ieguldījumu apjomu, lai pārvarētu gan viedo tehnoloģiju galvenās problēmas, kas saistītas ar tehnoloģiju un esošā tīkla sadarbspēju, gan regulējuma problēmas; aicina Komisiju un valstu un vietējos dalībniekus radīt pozitīvu tiesisko regulējumu un ieguldījumu sistēmas, lai nodrošinātu iespēju attīstīt savstarpēji izmantojamus IKT risinājumus;

Pozitīva ietekme uz vietējo nodarbinātību

| 15. | mudina visas reģionālās un vietējās pašvaldības apsvērt ieguvumus, ko sniedz ieguldījumi viedajās energosistēmās, kuri var sekmēt videi draudzīgu nodarbinātību vietējā mērogā un tās ilgtspēju; uzsver, ka būvniecības nozare ir viena no galvenajām jomām, kurā tiks radītas darbavietas — ne tikai veicot tiešos ieguldījumus viedajos energotīklos, bet arī sekmējot ES tehnoloģiju izstrādi, inovācijas un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju un ieguldot energoefektivitātes pasākumos un, piemēram, renovācijā mājokļu nozarē, un pielāgojoties jauniem tehnoloģiskiem risinājumiem, kas ierosināti energoefektīvu ēku būvniecībai; |
| --- | --- |

15.

mudina visas reģionālās un vietējās pašvaldības apsvērt ieguvumus, ko sniedz ieguldījumi viedajās energosistēmās, kuri var sekmēt videi draudzīgu nodarbinātību vietējā mērogā un tās ilgtspēju; uzsver, ka būvniecības nozare ir viena no galvenajām jomām, kurā tiks radītas darbavietas — ne tikai veicot tiešos ieguldījumus viedajos energotīklos, bet arī sekmējot ES tehnoloģiju izstrādi, inovācijas un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju un ieguldot energoefektivitātes pasākumos un, piemēram, renovācijā mājokļu nozarē, un pielāgojoties jauniem tehnoloģiskiem risinājumiem, kas ierosināti energoefektīvu ēku būvniecībai;

| 16. | uzsver, ka viedtīklu izvēršana rada arī iespējas palielināt konkurētspēju un vadošās pozīcijas pasaulē ES tehnoloģiju piegādātājiem tādās nozarēs kā elektrotehnika un elektronika, kuras galvenokārt veido MVU; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka viedtīklu izvēršana rada arī iespējas palielināt konkurētspēju un vadošās pozīcijas pasaulē ES tehnoloģiju piegādātājiem tādās nozarēs kā elektrotehnika un elektronika, kuras galvenokārt veido MVU;

| 17. | aicina visus reģionus apsvērt iespējas ieguldīt šīm jaunajām darbavietām vajadzīgo prasmju apguvē un apmācībā, ņemot vērā to, ka ievērojamu skaitu jaunu vietējo darbavietu iespējams izveidot arī IKT pakalpojumu un transporta nozarē, kā arī nozarēs, kas piegādā, piemēram, jaunām iekārtām paredzētu viedu aprīkojumu, infrastruktūru un pakalpojumus, kā arī izvairīties no speciālistu darbaspēka trūkuma un spēt pielāgoties vajadzībām, ko rada jaunu profesiju rašanās attiecīgajās jomās; aicina dalībvalstis un reģionus atbalstīt gan akadēmiskā, gan amatniecības līmenī tādas mācību iniciatīvas atjaunojamās enerģijas jomā kā vides tehniskos pētījumus un jaunus māceklības veidus, piemēram, saules enerģijas speciālistu sagatavošanu; uzsver, ka reģioni, kas veiksmīgi ieviesīs viedu energosistēmu, var piesaistīt reģionam papildu darbavietas specializētu mācību nodrošināšanai, izveidojot tehniskās universitātes un koledžas, kas specializējušās šajā jomā; aicina reģionus sadarboties viedās specializācijas jomā un atzinīgi vērtē shēmas, kurās notiek zināšanu apmaiņa reģionu starpā un pāri robežām; vērš uzmanību uz iniciatīvām, ko EIT ņem vērā zināšanu informācijas kopienā (ZIK) InnoEnergy attiecībā uz pētniecību un attīstību saistībā ar viedtīkliem un profesionāļu mācībām šajā nozarē; vērš uzmanību arī uz jauno darbības jomu attiecībā uz reģionālo inovāciju shēmu izveidi, |
| --- | --- |

17.

aicina visus reģionus apsvērt iespējas ieguldīt šīm jaunajām darbavietām vajadzīgo prasmju apguvē un apmācībā, ņemot vērā to, ka ievērojamu skaitu jaunu vietējo darbavietu iespējams izveidot arī IKT pakalpojumu un transporta nozarē, kā arī nozarēs, kas piegādā, piemēram, jaunām iekārtām paredzētu viedu aprīkojumu, infrastruktūru un pakalpojumus, kā arī izvairīties no speciālistu darbaspēka trūkuma un spēt pielāgoties vajadzībām, ko rada jaunu profesiju rašanās attiecīgajās jomās; aicina dalībvalstis un reģionus atbalstīt gan akadēmiskā, gan amatniecības līmenī tādas mācību iniciatīvas atjaunojamās enerģijas jomā kā vides tehniskos pētījumus un jaunus māceklības veidus, piemēram, saules enerģijas speciālistu sagatavošanu; uzsver, ka reģioni, kas veiksmīgi ieviesīs viedu energosistēmu, var piesaistīt reģionam papildu darbavietas specializētu mācību nodrošināšanai, izveidojot tehniskās universitātes un koledžas, kas specializējušās šajā jomā; aicina reģionus sadarboties viedās specializācijas jomā un atzinīgi vērtē shēmas, kurās notiek zināšanu apmaiņa reģionu starpā un pāri robežām; vērš uzmanību uz iniciatīvām, ko EIT ņem vērā zināšanu informācijas kopienā (ZIK) InnoEnergy attiecībā uz pētniecību un attīstību saistībā ar viedtīkliem un profesionāļu mācībām šajā nozarē; vērš uzmanību arī uz jauno darbības jomu attiecībā uz reģionālo inovāciju shēmu izveidi,

| 18. | uzsver, ka publiskie ieguldījumi viedajās energosistēmās, tostarp izmantojot Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESIF), var veicināt ilgtspējīgas nodarbinātības iespējas, radīt sinerģisku ietekmi un plašāku ietekmi uz nodarbinātību un sniegt vietēja mēroga ilgtermiņa ieguvumus reģioniem ekonomiskajā, sociālajā un vides jomā, un tos var arī izmantot kā instrumentu ekonomisko problēmu risināšanai, jo īpaši reģionos krīzes skartajās valstīs; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka publiskie ieguldījumi viedajās energosistēmās, tostarp izmantojot Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESIF), var veicināt ilgtspējīgas nodarbinātības iespējas, radīt sinerģisku ietekmi un plašāku ietekmi uz nodarbinātību un sniegt vietēja mēroga ilgtermiņa ieguvumus reģioniem ekonomiskajā, sociālajā un vides jomā, un tos var arī izmantot kā instrumentu ekonomisko problēmu risināšanai, jo īpaši reģionos krīzes skartajās valstīs;

Iedzīvotāju uzdevumi

| 19. | uzsver — kā pierādījuši paraugprakses pētījumi un vadošie piemēri — viedās energosistēmas panākumus bieži veido vietēja līmeņa dalībnieki, tas ir, iedzīvotāji, kooperatīvi, vietējā kopiena vai šie dalībnieki kopā; atzīst, ka šāda līdzdalība uzlabo ieguldījumu apstiprināšanu visos viedo energosistēmu elementos; uzsver, ka iedzīvotājiem būtu jāsaņem labāka informācija, kā arī pamudinājumi, piemēram, dinamiski cenu veidošanas mehānismi un piemēroti IKT rīki, lai viņi varētu iesaistīties visos viedās enerģijas infrastruktūras, ražošanas un enerģijas un tīkla plānošanas sadales posmos; |
| --- | --- |

19.

uzsver — kā pierādījuši paraugprakses pētījumi un vadošie piemēri — viedās energosistēmas panākumus bieži veido vietēja līmeņa dalībnieki, tas ir, iedzīvotāji, kooperatīvi, vietējā kopiena vai šie dalībnieki kopā; atzīst, ka šāda līdzdalība uzlabo ieguldījumu apstiprināšanu visos viedo energosistēmu elementos; uzsver, ka iedzīvotājiem būtu jāsaņem labāka informācija, kā arī pamudinājumi, piemēram, dinamiski cenu veidošanas mehānismi un piemēroti IKT rīki, lai viņi varētu iesaistīties visos viedās enerģijas infrastruktūras, ražošanas un enerģijas un tīkla plānošanas sadales posmos;

| 20. | ņemot vērā viedtīklu tehniskos aspektus, uzsver to, ka ir svarīgi informēt un izglītot lietotājus, lai viņi kļūtu par informētiem ražojošiem patērētājiem, kuri apzinās šo tīklu sniegtās iespējas, jo īpaši attiecībā uz to sasaisti ar viedajiem skaitītājiem; uzsver, ka ir svarīgi, lai šī izpratnes veicināšana būtu vērsta uz jauniem cilvēkiem, izmantojot izglītības programmas vidusskolu un profesionālās izglītības mācību iestāžu audzēkņiem; |
| --- | --- |

20.

ņemot vērā viedtīklu tehniskos aspektus, uzsver to, ka ir svarīgi informēt un izglītot lietotājus, lai viņi kļūtu par informētiem ražojošiem patērētājiem, kuri apzinās šo tīklu sniegtās iespējas, jo īpaši attiecībā uz to sasaisti ar viedajiem skaitītājiem; uzsver, ka ir svarīgi, lai šī izpratnes veicināšana būtu vērsta uz jauniem cilvēkiem, izmantojot izglītības programmas vidusskolu un profesionālās izglītības mācību iestāžu audzēkņiem;

| 21. | aicina Komisiju spēkā esošajos ES tiesību aktos, jo īpaši valsts atbalsta noteikumos, novērst šķēršļus vietējai līdzdalībai, kā arī tās regulatīvās un tiesiskās problēmas; aicina dalībvalstis, veicinot vietējo enerģijas ražošanu un sadalot vietējā līmenī ražotu enerģiju, atbalstīt vietējās enerģijas iepirkšanas iespējas un vietējās enerģijas sadali ne tikai divos virzienos starp tīklu un galalietotāju, bet arī pārrobežu līmenī un starp galalietotāju sistēmām; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju spēkā esošajos ES tiesību aktos, jo īpaši valsts atbalsta noteikumos, novērst šķēršļus vietējai līdzdalībai, kā arī tās regulatīvās un tiesiskās problēmas; aicina dalībvalstis, veicinot vietējo enerģijas ražošanu un sadalot vietējā līmenī ražotu enerģiju, atbalstīt vietējās enerģijas iepirkšanas iespējas un vietējās enerģijas sadali ne tikai divos virzienos starp tīklu un galalietotāju, bet arī pārrobežu līmenī un starp galalietotāju sistēmām;

| 22. | uzsver, ka viedo energosistēmu ieviešana ievērojami mainīs privāto un publisko vidi, jo elektroenerģijas piegāde būs saistīta ar datu vākšanu un paziņošanu reālajā laikā; tādēļ aicina visos līmeņos ieviest pārredzamas procedūras, iesaistot visus dalībniekus, tostarp iedzīvotājus, uzņēmumus, ražošanas nozari, vietējās pašvaldības, sadales sistēmu operatorus (SSO), pārvades sistēmu operatorus (PPO), vietējās un reģionālās datu aizsardzības amatpersonas vai tiesībsargus un viedtīklu tehnoloģiju piegādātājus; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka viedo energosistēmu ieviešana ievērojami mainīs privāto un publisko vidi, jo elektroenerģijas piegāde būs saistīta ar datu vākšanu un paziņošanu reālajā laikā; tādēļ aicina visos līmeņos ieviest pārredzamas procedūras, iesaistot visus dalībniekus, tostarp iedzīvotājus, uzņēmumus, ražošanas nozari, vietējās pašvaldības, sadales sistēmu operatorus (SSO), pārvades sistēmu operatorus (PPO), vietējās un reģionālās datu aizsardzības amatpersonas vai tiesībsargus un viedtīklu tehnoloģiju piegādātājus;

Datu aizsardzība un privātums

| 23. | uzsver, ka viedo energosistēmu darbības nodrošināšanai būs vajadzīgs liels personas datu apjoms un daudzi profili, tādējādi radot datu drošības pārkāpumu augstu risku; uzsver nepieciešamību pēc augstiem standartiem viedskaitītājiem datu aizsardzības, datu privātuma ziņā, lai ļautu iedzīvotājiem lemt par datiem, kas tiek sniegti tīkla operatoriem, un tos kontrolēt, ievērojot absolūto datu minimumu, kuri ir vajadzīgi enerģijas sniegšanai; norāda, ka īpašas bažas rada viedtīklu sistēmu drošība un ieguvumi, ko patērētājiem sniedz viedskaitītāji, un aicina rūpīgāk izvērtēt šo jomu un turpināt pētījumus par viedskaitītāju datu aizsardzību un datu privātumu; tādēļ uzsver, ka personas dati ir jāaizsargā bez izņēmumiem, lai arī turpmāk nodrošinātu to aizsardzību un drošību; turklāt uzsver, ka datu drošība ir jāietver viedtīklu ieviešanas stratēģijās; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka viedo energosistēmu darbības nodrošināšanai būs vajadzīgs liels personas datu apjoms un daudzi profili, tādējādi radot datu drošības pārkāpumu augstu risku; uzsver nepieciešamību pēc augstiem standartiem viedskaitītājiem datu aizsardzības, datu privātuma ziņā, lai ļautu iedzīvotājiem lemt par datiem, kas tiek sniegti tīkla operatoriem, un tos kontrolēt, ievērojot absolūto datu minimumu, kuri ir vajadzīgi enerģijas sniegšanai; norāda, ka īpašas bažas rada viedtīklu sistēmu drošība un ieguvumi, ko patērētājiem sniedz viedskaitītāji, un aicina rūpīgāk izvērtēt šo jomu un turpināt pētījumus par viedskaitītāju datu aizsardzību un datu privātumu; tādēļ uzsver, ka personas dati ir jāaizsargā bez izņēmumiem, lai arī turpmāk nodrošinātu to aizsardzību un drošību; turklāt uzsver, ka datu drošība ir jāietver viedtīklu ieviešanas stratēģijās;

| 24. | uzsver, ka, uzstādot viedskaitītāju sistēmas, ir jāuzlabo datu aizsardzības un privātuma noteikumi un prakse; uzsver, ka viedtīklu darbības un ieviešanas obligāts priekšnoteikums ir datu aizsardzības un datu privātuma nodrošināšana visām personām un mājsaimniecībām, kas pievienotas tīklam; uzsver, ka apkopotie dati būtu jāizmanto tikai, lai nodrošinātu elektroenerģijas piegādes drošību; aicina dalībvalstis pildīt datu aizsardzības noteikumus, saglabājot un attīstot sinerģijas telekomunikāciju un enerģijas tīklos, un ievērot personu tiesības šajā jomā; uzsver, ka attiecībā uz datu vākšanu pārdomātām energosistēmām būtu jāizstrādā standarti, lai nodrošinātu, ka tiek nosūtīti vienīgi atbilstīgi dati nolūkā garantēt elektropiegādes drošību, nodrošinātu, ka nekādi dati netiek nodoti trešām pusēm, nodrošinātu patērētājiem tiesības pārbaudīt un dzēst savāktos datus, ja tie vairs nav vajadzīgi mērķiem, kuriem tie tika savākti vai citādi apstrādāti, un nodrošinātu, ka pilsoņi joprojām ir savu datu īpašnieki un var kontrolēt tos attiecībā uz pusēm, kam viņi piešķīruši piekļuves tiesības šiem datiem; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka, uzstādot viedskaitītāju sistēmas, ir jāuzlabo datu aizsardzības un privātuma noteikumi un prakse; uzsver, ka viedtīklu darbības un ieviešanas obligāts priekšnoteikums ir datu aizsardzības un datu privātuma nodrošināšana visām personām un mājsaimniecībām, kas pievienotas tīklam; uzsver, ka apkopotie dati būtu jāizmanto tikai, lai nodrošinātu elektroenerģijas piegādes drošību; aicina dalībvalstis pildīt datu aizsardzības noteikumus, saglabājot un attīstot sinerģijas telekomunikāciju un enerģijas tīklos, un ievērot personu tiesības šajā jomā; uzsver, ka attiecībā uz datu vākšanu pārdomātām energosistēmām būtu jāizstrādā standarti, lai nodrošinātu, ka tiek nosūtīti vienīgi atbilstīgi dati nolūkā garantēt elektropiegādes drošību, nodrošinātu, ka nekādi dati netiek nodoti trešām pusēm, nodrošinātu patērētājiem tiesības pārbaudīt un dzēst savāktos datus, ja tie vairs nav vajadzīgi mērķiem, kuriem tie tika savākti vai citādi apstrādāti, un nodrošinātu, ka pilsoņi joprojām ir savu datu īpašnieki un var kontrolēt tos attiecībā uz pusēm, kam viņi piešķīruši piekļuves tiesības šiem datiem;

| 25. | lūdz Komisiju izdot papildu vadlīnijas attiecībā uz viedtīklu personas datu un informācijas, kas nav personas dati, izmantošanu, ņemot vērā pārskatītos ES tiesību aktus par datu aizsardzību, un attiecībā uz apstiprinātajiem noteikumiem par SSO, nodrošinātāju un citu komerciālu struktūru īpašumtiesībām attiecībā uz šiem datiem un to pārvaldību; |
| --- | --- |

25.

lūdz Komisiju izdot papildu vadlīnijas attiecībā uz viedtīklu personas datu un informācijas, kas nav personas dati, izmantošanu, ņemot vērā pārskatītos ES tiesību aktus par datu aizsardzību, un attiecībā uz apstiprinātajiem noteikumiem par SSO, nodrošinātāju un citu komerciālu struktūru īpašumtiesībām attiecībā uz šiem datiem un to pārvaldību;

Viedo energosistēmu panākumu nodrošināšanas satvars

| 26. | aicina Komisiju veikt pasākumus, lai paātrinātu viedtīklu izvēršanu, īpaši pievēršot uzmanību šādiem aspektiem: ieguldījumu un finansiālu stimulu veicināšana šajā jomā, tehnisko standartu izstrāde, datu aizsardzības nodrošināšana patērētājiem, tiesību aktu kopuma izveide, lai stimulētu viedtīklu izvēršanu, patērētāju interesēm atbilstoša atvērta un konkurētspējīga mazumtirdzniecības tirgus nodrošināšana un pastāvīgs atbalsts tehnoloģiju un sistēmu inovācijām; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju veikt pasākumus, lai paātrinātu viedtīklu izvēršanu, īpaši pievēršot uzmanību šādiem aspektiem: ieguldījumu un finansiālu stimulu veicināšana šajā jomā, tehnisko standartu izstrāde, datu aizsardzības nodrošināšana patērētājiem, tiesību aktu kopuma izveide, lai stimulētu viedtīklu izvēršanu, patērētāju interesēm atbilstoša atvērta un konkurētspējīga mazumtirdzniecības tirgus nodrošināšana un pastāvīgs atbalsts tehnoloģiju un sistēmu inovācijām;

| 27. | uzsver, ka jaunajos ESIF noteikumos 2014.–2020. gadam dalībvalstīm ir paredzēts pienākums ESIF resursus paredzēt ieguldījumiem gudrā, ilgtspējīgā un iekļaujošā Eiropā; norāda, ka tiks noteikta finansējuma minimālā daļa reģioniem, lai tie atkarībā no sava ekonomikas attīstības līmeņa varētu vismaz 20 % no ERAF līdzekļiem ieguldīt enerģijas pārvadē, ievērojamu uzsvaru liekot uz viedtīkliem, tādas enerģijas ražošanā un sadalē, kura iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem, energoefektivitātē, energotaupībā, kombinētā siltuma un elektroenerģijas ražošanā un zema oglekļa emisiju līmeņa stratēģijās, īpaši uzsverot pilsētvidi, kā arī no viedtīkliem iegūtas enerģijas izplatīšanas līmeni; uzsver, ka publiskajam finansējumam joprojām ir būtiska nozīme privāto ieguldījumu stimulēšanā viedtīklu pētniecībā un attīstībā, kā arī demonstrācijas projektos; norāda, ka Kohēzijas fonds arī ļauj veikt ieguldījumu šajā jomā; aicina dalībvalstis maksimāli izmantot šo jauno iespēju; saistībā ar ieguldījumiem, uz ko neattiecas obligātā tematiskā koncentrācija, uzsver, ka ERAF var izmantot arī tam, lai atbalstītu viedu sistēmu izstrādi enerģijas sadalei, uzglabāšanai un pārvadei un lai iekļautu decentralizētu enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka jaunajos ESIF noteikumos 2014.–2020. gadam dalībvalstīm ir paredzēts pienākums ESIF resursus paredzēt ieguldījumiem gudrā, ilgtspējīgā un iekļaujošā Eiropā; norāda, ka tiks noteikta finansējuma minimālā daļa reģioniem, lai tie atkarībā no sava ekonomikas attīstības līmeņa varētu vismaz 20 % no ERAF līdzekļiem ieguldīt enerģijas pārvadē, ievērojamu uzsvaru liekot uz viedtīkliem, tādas enerģijas ražošanā un sadalē, kura iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem, energoefektivitātē, energotaupībā, kombinētā siltuma un elektroenerģijas ražošanā un zema oglekļa emisiju līmeņa stratēģijās, īpaši uzsverot pilsētvidi, kā arī no viedtīkliem iegūtas enerģijas izplatīšanas līmeni; uzsver, ka publiskajam finansējumam joprojām ir būtiska nozīme privāto ieguldījumu stimulēšanā viedtīklu pētniecībā un attīstībā, kā arī demonstrācijas projektos; norāda, ka Kohēzijas fonds arī ļauj veikt ieguldījumu šajā jomā; aicina dalībvalstis maksimāli izmantot šo jauno iespēju; saistībā ar ieguldījumiem, uz ko neattiecas obligātā tematiskā koncentrācija, uzsver, ka ERAF var izmantot arī tam, lai atbalstītu viedu sistēmu izstrādi enerģijas sadalei, uzglabāšanai un pārvadei un lai iekļautu decentralizētu enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem;

| 28. | uzsver, ka ESI fondi ir ieguldījumu katalizatori un ka, tā kā finansēšanas un lēmumu pieņemšanas procesā ir iesaistītas vairākas teritorijas, liela nozīme viedtīklu sekmīgā ieviešanā ir daudzlīmeņu pārvaldībai; atzinīgi vērtē papildu finansēšanas iespējas, ko sniedz programma “Saprātīga enerģija Eiropai”; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ESI fondi ir ieguldījumu katalizatori un ka, tā kā finansēšanas un lēmumu pieņemšanas procesā ir iesaistītas vairākas teritorijas, liela nozīme viedtīklu sekmīgā ieviešanā ir daudzlīmeņu pārvaldībai; atzinīgi vērtē papildu finansēšanas iespējas, ko sniedz programma “Saprātīga enerģija Eiropai”;

| 29. | atzinīgi novērtē stingro uzsvaru, kas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā likts uz kopīgu interešu viedenerģētikas projektiem, un vienlaikus pauž nožēlu par to, ka patlaban esošajā divu gadu plānā tika iekļauti tikai divi viedtīklu projekti; uzsver, ka jāņem vērā sadales sistēmu līmeņa viedtīklu projekti; uzsver, ka infrastruktūras projektiem ir jāatbilst ilgtspējas un konkurētspējas kritērijiem un to pamatā ir jābūt vienotai pieejai, ko nodrošina, iesaistot sadales sistēmu operatorus; uzsver, ka ir svarīgi attīstīt ziemeļu-dienvidu enerģētikas saikni Vidusjūras reģionā; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi novērtē stingro uzsvaru, kas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā likts uz kopīgu interešu viedenerģētikas projektiem, un vienlaikus pauž nožēlu par to, ka patlaban esošajā divu gadu plānā tika iekļauti tikai divi viedtīklu projekti; uzsver, ka jāņem vērā sadales sistēmu līmeņa viedtīklu projekti; uzsver, ka infrastruktūras projektiem ir jāatbilst ilgtspējas un konkurētspējas kritērijiem un to pamatā ir jābūt vienotai pieejai, ko nodrošina, iesaistot sadales sistēmu operatorus; uzsver, ka ir svarīgi attīstīt ziemeļu-dienvidu enerģētikas saikni Vidusjūras reģionā;

| 30. | aicina Komisiju samazināt šķēršļus ieguldījumiem viedajās energosistēmās, jo īpaši, paplašinot izņēmumu darbības jomu saistībā ar valsts atbalsta modernizāciju (VAM), lai nodrošinātu iespēju valsts atbalstu piešķirt visiem reģionālo un vietējo viedo energosistēmu elementiem, tostarp starpnozaru ieguldījumiem un darbībām; mudina viedās energosistēmas kā kategoriju iekļaut gaidāmajā Komisijas regulā, ar ko atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (GBER), un pieņemt regulas par citām grupu atbrīvojuma kategorijām, kuras mijiedarbojas viedo energosistēmu attīstības jomā; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju samazināt šķēršļus ieguldījumiem viedajās energosistēmās, jo īpaši, paplašinot izņēmumu darbības jomu saistībā ar valsts atbalsta modernizāciju (VAM), lai nodrošinātu iespēju valsts atbalstu piešķirt visiem reģionālo un vietējo viedo energosistēmu elementiem, tostarp starpnozaru ieguldījumiem un darbībām; mudina viedās energosistēmas kā kategoriju iekļaut gaidāmajā Komisijas regulā, ar ko atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (GBER), un pieņemt regulas par citām grupu atbrīvojuma kategorijām, kuras mijiedarbojas viedo energosistēmu attīstības jomā;

| 31. | uzsver, ka viedās infrastruktūras sadarbspēja ir galvenais noteikums, jo regulatīvā nenoteiktība un atšķirīgi standarti palēnina viedās infrastruktūras izplatīšanos; tādēļ aicina īstenot ciešāku sadarbību starp dažādām Eiropas tehnisko standartu organizācijām; uzsver, ka sadarbspējas nodrošināšanai un tehnoloģiju attīstības un ieviešanas paātrināšanai ir vajadzīgi atvērti standarti; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka viedās infrastruktūras sadarbspēja ir galvenais noteikums, jo regulatīvā nenoteiktība un atšķirīgi standarti palēnina viedās infrastruktūras izplatīšanos; tādēļ aicina īstenot ciešāku sadarbību starp dažādām Eiropas tehnisko standartu organizācijām; uzsver, ka sadarbspējas nodrošināšanai un tehnoloģiju attīstības un ieviešanas paātrināšanai ir vajadzīgi atvērti standarti;

| 32. | aicina Komisiju veikt pasākumus, lai novērstu tādus galvenos šķēršļus kā sadarbspējas un standartu neesamību (standartizēts automātiskas konfigurēšanas režīms samazinātu izmaksas un ļautu pieslēgt arī nelielus decentralizētus energoresursus (DER) (vai nelielu decentralizētu resursu lietotnes), neskaidrību par pienākumiem un uzdevumiem jaunajās viedtīklu lietotnēs, neskaidrību par izmaksu un ieguvumu sadalījumu un līdz ar to arī par jaunajiem uzņēmējdarbības modeļiem, patērētāju nevēlēšanos piedalīties izmēģinājumos Eiropas reglamentācijas jomā paredzētajos pasākumos, kas var radīt nopietnus šķēršļus projekta rezultātu atkārtojamībai citās valstīs; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju veikt pasākumus, lai novērstu tādus galvenos šķēršļus kā sadarbspējas un standartu neesamību (standartizēts automātiskas konfigurēšanas režīms samazinātu izmaksas un ļautu pieslēgt arī nelielus decentralizētus energoresursus (DER) (vai nelielu decentralizētu resursu lietotnes), neskaidrību par pienākumiem un uzdevumiem jaunajās viedtīklu lietotnēs, neskaidrību par izmaksu un ieguvumu sadalījumu un līdz ar to arī par jaunajiem uzņēmējdarbības modeļiem, patērētāju nevēlēšanos piedalīties izmēģinājumos Eiropas reglamentācijas jomā paredzētajos pasākumos, kas var radīt nopietnus šķēršļus projekta rezultātu atkārtojamībai citās valstīs;

| 33. | atgādina par 2011. gada Standartizācijas mandātu Eiropas viedtīklu izvēršanas atbalstam, kura darbs bija jāpabeidz 2012. gadā; atzinīgi vērtē saskaņā ar šīm pilnvarām panākto progresu, taču uzsver, ka ir nepieciešams turpināt darbu; aicina Komisiju sadarboties ar standartizācijas iestādēm, lai paātrinātu to darba pabeigšanu un piešķirtu jaunas pilnvaras, ja to uzskata par nepieciešamu; |
| --- | --- |

33.

atgādina par 2011. gada Standartizācijas mandātu Eiropas viedtīklu izvēršanas atbalstam, kura darbs bija jāpabeidz 2012. gadā; atzinīgi vērtē saskaņā ar šīm pilnvarām panākto progresu, taču uzsver, ka ir nepieciešams turpināt darbu; aicina Komisiju sadarboties ar standartizācijas iestādēm, lai paātrinātu to darba pabeigšanu un piešķirtu jaunas pilnvaras, ja to uzskata par nepieciešamu;

| 34. | aicina dalībvalstis turpināt sadarbību un dalīties ar labāko praksi Eiropas Energoregulatoru padomes (CEER) forumā par valsts SSO regulējumu; tajā pašā laikā norāda uz SSO organizācijas dažādību, jo, piemēram, dažās dalībvalstīs ir viens SSO, savukārt citās — vairāk nekā 800; mudina dalībvalstis sadarboties ciešāk; aicina dalībvalstis un Komisiju vienoties par vienotu klasifikācijas sistēmu, lai noteiktu, vai organizācija ir uzskatāma par pārvades operatoru, sadales operatoru vai apvienoto operatoru; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis turpināt sadarbību un dalīties ar labāko praksi Eiropas Energoregulatoru padomes (CEER) forumā par valsts SSO regulējumu; tajā pašā laikā norāda uz SSO organizācijas dažādību, jo, piemēram, dažās dalībvalstīs ir viens SSO, savukārt citās — vairāk nekā 800; mudina dalībvalstis sadarboties ciešāk; aicina dalībvalstis un Komisiju vienoties par vienotu klasifikācijas sistēmu, lai noteiktu, vai organizācija ir uzskatāma par pārvades operatoru, sadales operatoru vai apvienoto operatoru;

| 35. | aicina Komisiju novērtēt, vai saskaņā ar trešo enerģētikas iekšējā tirgus paketi ir jāiesniedz priekšlikumi viedtīklu attīstīšanai un veicināšanai, kas ar efektīvu rīcību ir jāgarantē Komisijai, jo tādējādi varētu iesaistīt arvien vairāk tirgus dalībnieku un atbalstīt potenciālo izvēršanas, attīstības un uzturēšanas sinerģiju telekomunikāciju un enerģētikas tīklos; tomēr uzsver, ka šie priekšlikumi būtu jāintegrē racionālā tiesiskajā regulējumā saskaņā ar Komisijas noteiktajiem principiem; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju novērtēt, vai saskaņā ar trešo enerģētikas iekšējā tirgus paketi ir jāiesniedz priekšlikumi viedtīklu attīstīšanai un veicināšanai, kas ar efektīvu rīcību ir jāgarantē Komisijai, jo tādējādi varētu iesaistīt arvien vairāk tirgus dalībnieku un atbalstīt potenciālo izvēršanas, attīstības un uzturēšanas sinerģiju telekomunikāciju un enerģētikas tīklos; tomēr uzsver, ka šie priekšlikumi būtu jāintegrē racionālā tiesiskajā regulējumā saskaņā ar Komisijas noteiktajiem principiem;

| 36. | aicina uz sadarbību Eiropas, valstu un reģionāla līmeņa viedtīklu izveidošanā; uzskata, ka viedtīkli nodrošina unikālas iespējas atbalstīt inovācijas, pētniecību un attīstību, darba vietu izveidošanu un Eiropas nozares, jo īpaši MVU, konkurētspējas palielināšanos vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

36.

aicina uz sadarbību Eiropas, valstu un reģionāla līmeņa viedtīklu izveidošanā; uzskata, ka viedtīkli nodrošina unikālas iespējas atbalstīt inovācijas, pētniecību un attīstību, darba vietu izveidošanu un Eiropas nozares, jo īpaši MVU, konkurētspējas palielināšanos vietējā un reģionālā līmenī;

| 37. | aicina reģionus veidot sasaisti un dalīties ar ieguvumiem, zināšanām un paraugpraksi, kā arī sadarboties attiecībā uz viedo energosistēmu izmaksu un ieguvumu analīzi, īstenojot ESI fondu teritoriālās sadarbības mērķi; aicina Komisiju izveidot starptautisko tīklu, kurā ir viedo energosistēmu reģioni; aicina pārrobežu reģionus izmantot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas juridisko instrumentu, lai kopīgi izveidotu un pārvaldītu vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus atjaunojamo energoresursu un energotaupības jomā un viedtīklu infrastruktūru šādā tīklā; |
| --- | --- |

37.

aicina reģionus veidot sasaisti un dalīties ar ieguvumiem, zināšanām un paraugpraksi, kā arī sadarboties attiecībā uz viedo energosistēmu izmaksu un ieguvumu analīzi, īstenojot ESI fondu teritoriālās sadarbības mērķi; aicina Komisiju izveidot starptautisko tīklu, kurā ir viedo energosistēmu reģioni; aicina pārrobežu reģionus izmantot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas juridisko instrumentu, lai kopīgi izveidotu un pārvaldītu vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumus atjaunojamo energoresursu un energotaupības jomā un viedtīklu infrastruktūru šādā tīklā;

| 38. | uzsver tādu iniciatīvu nozīmi kā Pilsētas mēru pakts, kas ir plaša kustība Eiropā, kura ietver vietējās un reģionu pašvaldības, kas cīnās pret klimata pārmaiņām, un kuras pamatā ir brīvprātīgas parakstītāju saistības sasniegt un pārsniegt ES mērķi par 20 % samazināt CO2 līmeni, palielinot energoefektivitāti un attīstot atjaunojamus energoresursus, un šīs saistības apstiprina un atbalsta vietējo pašvaldību centienus, īstenojot ilgtspējīgas enerģētikas politiku; uzsver, ka vietējām pašvssoaldībām ir būtiska nozīme klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanā, jo īpaši tāpēc, ka 80 % no enerģijas patēriņa un CO2 emisijām ir saistītas ar darbībām pilsētās; |
| --- | --- |

38.

uzsver tādu iniciatīvu nozīmi kā Pilsētas mēru pakts, kas ir plaša kustība Eiropā, kura ietver vietējās un reģionu pašvaldības, kas cīnās pret klimata pārmaiņām, un kuras pamatā ir brīvprātīgas parakstītāju saistības sasniegt un pārsniegt ES mērķi par 20 % samazināt CO2 līmeni, palielinot energoefektivitāti un attīstot atjaunojamus energoresursus, un šīs saistības apstiprina un atbalsta vietējo pašvaldību centienus, īstenojot ilgtspējīgas enerģētikas politiku; uzsver, ka vietējām pašvssoaldībām ir būtiska nozīme klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanā, jo īpaši tāpēc, ka 80 % no enerģijas patēriņa un CO2 emisijām ir saistītas ar darbībām pilsētās;

o

o o

| 39. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai. |
| --- | --- |

39.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 281. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 256. lpp.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.

(6)  OV L 347, 20.12.2013., 303. lpp.

(7)  OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

(8)  OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.

(9)  OV L 204, 31.7.2013., 15. lpp.

(10)  OV C 25, 26.1.2013., 1. lpp.

(11)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

(12)  OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0374.

(14)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0017.

(15)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0345.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/42

---

P7_TA(2014)0066

Mazās lauku saimniecības

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par mazo lauku saimniecību nākotni (2013/2096(INI))

(2017/C 093/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas mērķus kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 39. pantā, jo īpaši “celt lauksaimniecības ražīgumu, veicinot tehnikas attīstību un panākot lauksaimniecības ražošanas racionālu attīstību un ražošanas faktoru, jo īpaši darbaspēka, optimālu izmantojumu”, kā arī “panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, palielinot lauksaimniecībā nodarbināto personu individuālos ienākumus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas mērķus kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 39. pantā, jo īpaši “celt lauksaimniecības ražīgumu, veicinot tehnikas attīstību un panākot lauksaimniecības ražošanas racionālu attīstību un ražošanas faktoru, jo īpaši darbaspēka, optimālu izmantojumu”, kā arī “panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, palielinot lauksaimniecībā nodarbināto personu individuālos ienākumus”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētajiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (1), un jo īpaši ņemot vērā 32. un 61. pantu, kuros attiecīgi noteikti pārdalošie maksājumi un mazo lauksaimnieku atbalsta shēma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētajiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (1), un jo īpaši ņemot vērā 32. un 61. pantu, kuros attiecīgi noteikti pārdalošie maksājumi un mazo lauksaimnieku atbalsta shēma,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (2), un jo īpaši ņemot vērā 7. un 19. pantu, kuros attiecīgi noteiktas tematiskās apakšprogrammas un lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (2), un jo īpaši ņemot vērā 7. un 19. pantu, kuros attiecīgi noteiktas tematiskās apakšprogrammas un lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 3. maija paziņojumu “Mūsu dzīvības garantija, mūsu dabas kapitāls — ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 3. maija paziņojumu “Mūsu dzīvības garantija, mūsu dabas kapitāls — ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam” (COM(2011)0244),

| — | ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par taisnīgiem ienākumiem lauksaimniekiem: labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par taisnīgiem ienākumiem lauksaimniekiem: labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā (3),

| — | ņemot vērā 2013. gada pētījumu “Daļēji naturālās saimniecības — to vērtība un attīstības virzieni”, kuru ir sagatavojis Parlamenta Politikas departaments B (Struktūrpolitika un kohēzijas politika), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada pētījumu “Daļēji naturālās saimniecības — to vērtība un attīstības virzieni”, kuru ir sagatavojis Parlamenta Politikas departaments B (Struktūrpolitika un kohēzijas politika),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0029/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0029/2014),

| A. | tā kā Eiropā mazās lauku saimniecības nepārtraukti izjūt demogrāfisko, komerciālo un tehnoloģisko spiedienu, kas izraisa pakāpenisku deagrarizāciju un ciematu depopulāciju apgabalos, kuros šādas saimniecības ir vairākumā, tostarp izraisa masveida atteikšanos audzēt nelielus mājlopu ganāmpulkus un īpašas vietējās kultūras; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropā mazās lauku saimniecības nepārtraukti izjūt demogrāfisko, komerciālo un tehnoloģisko spiedienu, kas izraisa pakāpenisku deagrarizāciju un ciematu depopulāciju apgabalos, kuros šādas saimniecības ir vairākumā, tostarp izraisa masveida atteikšanos audzēt nelielus mājlopu ganāmpulkus un īpašas vietējās kultūras;

| B. | tā kā šīs mazās saimniecības īsteno sociālu saimniekošanas modeli, kas ES joprojām ir plaši izplatīts, un tā kā šis modelis var un tam ir un jāspēj pastāvēt līdzās citiem saimniekošanas modeļiem, kas vairāk orientēti uz lielajām saimniecībām un tirgiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs mazās saimniecības īsteno sociālu saimniekošanas modeli, kas ES joprojām ir plaši izplatīts, un tā kā šis modelis var un tam ir un jāspēj pastāvēt līdzās citiem saimniekošanas modeļiem, kas vairāk orientēti uz lielajām saimniecībām un tirgiem;

| C. | tā kā mazās lauku saimniecības veic ne vien ražošanas funkciju, bet arī citas būtiskas funkcijas, kas ir saistītas ar sabiedrisko preču nodrošināšanu; tā kā tas ietver ar dabu un ainaviskumu saistītas darbības (palīdzot saglabāt gan raksturīgās Eiropas lauku ainavas, gan lauku bioloģisko daudzveidību), sociālas darbības (nodrošinot iztiku miljoniem cilvēku Eiropā, novēršot nabadzību un kļūstot par darbaspēka avotu rūpniecībai un citām ekonomikas nozarēm, piemēram, tūrismam), kā arī kultūras darbības (saglabājot skaistas tradīcijas, tautas ieražas un citas nemateriālās un vēsturiskās vērtības, kā arī ražojot reģionālos un tradicionālos produktus); |
| --- | --- |

C.

tā kā mazās lauku saimniecības veic ne vien ražošanas funkciju, bet arī citas būtiskas funkcijas, kas ir saistītas ar sabiedrisko preču nodrošināšanu; tā kā tas ietver ar dabu un ainaviskumu saistītas darbības (palīdzot saglabāt gan raksturīgās Eiropas lauku ainavas, gan lauku bioloģisko daudzveidību), sociālas darbības (nodrošinot iztiku miljoniem cilvēku Eiropā, novēršot nabadzību un kļūstot par darbaspēka avotu rūpniecībai un citām ekonomikas nozarēm, piemēram, tūrismam), kā arī kultūras darbības (saglabājot skaistas tradīcijas, tautas ieražas un citas nemateriālās un vēsturiskās vērtības, kā arī ražojot reģionālos un tradicionālos produktus);

| D. | tā kā mazās lauku saimniecībās ir labi priekšnosacījumi, lai veidotu videi nekaitīgu un dzīvnieku labturības nosacījumiem atbilstīgu lauksaimniecību; |
| --- | --- |

D.

tā kā mazās lauku saimniecībās ir labi priekšnosacījumi, lai veidotu videi nekaitīgu un dzīvnieku labturības nosacījumiem atbilstīgu lauksaimniecību;

| E. | tā kā iedzīvotāju izceļošana un lauku pamešana būtiski pasliktina lauku kopienu dzīves apstākļus — un līdz ar to lauksaimnieku dzīves un darba kvalitāti — un tā kā šiem faktoriem bieži ir izšķiroša nozīme mazas lauku saimniecības saglabāšanā vai likvidēšanā; tā kā ilgtspējīgu izredžu radīšanai, jo īpaši jauniešiem, lauku rajonos ir izšķiroša nozīme mazo lauku saimniecību nākotnes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā iedzīvotāju izceļošana un lauku pamešana būtiski pasliktina lauku kopienu dzīves apstākļus — un līdz ar to lauksaimnieku dzīves un darba kvalitāti — un tā kā šiem faktoriem bieži ir izšķiroša nozīme mazas lauku saimniecības saglabāšanā vai likvidēšanā; tā kā ilgtspējīgu izredžu radīšanai, jo īpaši jauniešiem, lauku rajonos ir izšķiroša nozīme mazo lauku saimniecību nākotnes nodrošināšanā;

| F. | tā kā dažos apgabalos mazo lauku saimniecību esība un izdzīvošana garantē ienākumu avotus un ierobežo iedzīvotāju izbraukšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā dažos apgabalos mazo lauku saimniecību esība un izdzīvošana garantē ienākumu avotus un ierobežo iedzīvotāju izbraukšanu;

| G. | tā kā tirgus cenas krasi svārstās un šīs svārstības bieži pastiprina tas, ka cenas nosaka starpnieki, izmantojot ražotāju nedrošo stāvokli; |
| --- | --- |

G.

tā kā tirgus cenas krasi svārstās un šīs svārstības bieži pastiprina tas, ka cenas nosaka starpnieki, izmantojot ražotāju nedrošo stāvokli;

| H. | tā kā mazās lauku saimniecības parasti ir elastīgākas un spēj vieglāk pielāgoties tirgus krīzēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā mazās lauku saimniecības parasti ir elastīgākas un spēj vieglāk pielāgoties tirgus krīzēm;

| I. | tā kā daudzas mazās lauku saimniecības specializējas un apvienojas ražotāju organizācijās, tādējādi pamatoti spējot ieņemt vietu līdzās lielākām saimniecībām un kļūt par ražotājiem pārtikas tirgum; |
| --- | --- |

I.

tā kā daudzas mazās lauku saimniecības specializējas un apvienojas ražotāju organizācijās, tādējādi pamatoti spējot ieņemt vietu līdzās lielākām saimniecībām un kļūt par ražotājiem pārtikas tirgum;

| J. | tā kā mazo lauku saimniecību problēmu risināšanai ir nepieciešama plašāka pieeja; tā kā iespējamu alternatīvu ienākumu avotu atbalstīšana un dažādošanas iespēja, kā arī ar lauksaimniecību nesaistītu darbvietu radīšana un sabiedrisko pakalpojumu sniegšana lauku teritorijā ir izšķiroši nozīmīga mazo lauku saimniecību un lauku kopienu nākotnei; |
| --- | --- |

J.

tā kā mazo lauku saimniecību problēmu risināšanai ir nepieciešama plašāka pieeja; tā kā iespējamu alternatīvu ienākumu avotu atbalstīšana un dažādošanas iespēja, kā arī ar lauksaimniecību nesaistītu darbvietu radīšana un sabiedrisko pakalpojumu sniegšana lauku teritorijā ir izšķiroši nozīmīga mazo lauku saimniecību un lauku kopienu nākotnei;

| K. | tā kā mazās lauku saimniecības nav pietiekami ņemtas vērā kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) un tā kā iemesli tam ir tas, ka KLP atbalsta struktūra, kas galvenokārt ir balstīta uz platību un iepriekšējiem ražošanas apmēriem un līdz ar to nespēj atbilstīgi reaģēt uz mazo lauku saimniecību situāciju un darbību, kā arī tas, ka atsevišķas dalībvalstis otrajā pīlārā nosaka minimālās finansēšanas robežvērtības, un dalībvalstis nav ieviesušas īstenošanas pasākumus, kas atbilst šādu saimniecību vajadzībām; |
| --- | --- |

K.

tā kā mazās lauku saimniecības nav pietiekami ņemtas vērā kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) un tā kā iemesli tam ir tas, ka KLP atbalsta struktūra, kas galvenokārt ir balstīta uz platību un iepriekšējiem ražošanas apmēriem un līdz ar to nespēj atbilstīgi reaģēt uz mazo lauku saimniecību situāciju un darbību, kā arī tas, ka atsevišķas dalībvalstis otrajā pīlārā nosaka minimālās finansēšanas robežvērtības, un dalībvalstis nav ieviesušas īstenošanas pasākumus, kas atbilst šādu saimniecību vajadzībām;

| L. | tā kā mazajām lauku saimniecībām ir grūti piesaistīt finansiālu atbalstu, ņemot vērā, ka tām, piemēram, var būt grūtības piekļūt ES programmas finansējumam, jo tās nespēj izpildīt finansējuma saņemšanai noteiktos kapitāla un/vai veiktspējas prasības vai arī tām ir zems kredītspējas līmenis vai kredītspējas nav vispār; |
| --- | --- |

L.

tā kā mazajām lauku saimniecībām ir grūti piesaistīt finansiālu atbalstu, ņemot vērā, ka tām, piemēram, var būt grūtības piekļūt ES programmas finansējumam, jo tās nespēj izpildīt finansējuma saņemšanai noteiktos kapitāla un/vai veiktspējas prasības vai arī tām ir zems kredītspējas līmenis vai kredītspējas nav vispār;

| M. | tā kā, ņemot vērā to, ka mazajām lauku saimniecībām tālākajos reģionos ir divtik sarežģīti veikt saimniecisko darbību, tām ir arī jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

M.

tā kā, ņemot vērā to, ka mazajām lauku saimniecībām tālākajos reģionos ir divtik sarežģīti veikt saimniecisko darbību, tām ir arī jāpievērš īpaša uzmanība;

| N. | tā kā daudzām mazajām lauku saimniecībām ārkārtīgi svarīgi ir papildu ienākumi un ienākumi no darbības, kas nav lauksaimnieciskā darbība; |
| --- | --- |

N.

tā kā daudzām mazajām lauku saimniecībām ārkārtīgi svarīgi ir papildu ienākumi un ienākumi no darbības, kas nav lauksaimnieciskā darbība;

| O. | tā kā atsevišķu veidu mazās lauku saimniecības, piemēram, naturālās saimniecības, darbojas kā aizsargmehānisms pret pilnīgu trūkumu, nodrošinot vismaz nedaudz pārtikas un ienākumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā atsevišķu veidu mazās lauku saimniecības, piemēram, naturālās saimniecības, darbojas kā aizsargmehānisms pret pilnīgu trūkumu, nodrošinot vismaz nedaudz pārtikas un ienākumu;

| P. | tā kā mazo lauku saimniecību vadītāji dažkārt nesaņem pietiekamu administratīvo atbalstu un labas kvalitātes konsultāciju; tā kā dalībvalstis bieži rada nevajadzīgus birokrātiskus šķēršļus un dažiem mazo lauku saimniecību vadītājiem nav vajadzīgo līdzekļu un pieredzes, lai efektīvi ievērotu attiecīgos administratīvos procesus; |
| --- | --- |

P.

tā kā mazo lauku saimniecību vadītāji dažkārt nesaņem pietiekamu administratīvo atbalstu un labas kvalitātes konsultāciju; tā kā dalībvalstis bieži rada nevajadzīgus birokrātiskus šķēršļus un dažiem mazo lauku saimniecību vadītājiem nav vajadzīgo līdzekļu un pieredzes, lai efektīvi ievērotu attiecīgos administratīvos procesus;

| Q. | tā kā lauku saimniecībām ģeogrāfiskās sadrumstalotības dēļ ir mazākas iespējas vienoties par izdevīgām cenām pārtikas tirdzniecības ķēdē nekā pārējiem tirgus dalībniekiem, kas ir īpaši jutīgs jautājums mazo lauku saimniecību gadījumā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā lauku saimniecībām ģeogrāfiskās sadrumstalotības dēļ ir mazākas iespējas vienoties par izdevīgām cenām pārtikas tirdzniecības ķēdē nekā pārējiem tirgus dalībniekiem, kas ir īpaši jutīgs jautājums mazo lauku saimniecību gadījumā;

| R. | tā kā mazām lauku saimniecībām ir īpaša nozīme, saglabājot darbīgumu dažos reģionos, piemēram, kalnainos apgabalos un teritorijās, kurās ir nelabvēlīgi saimnieciskie apstākļi, un tālākos reģionos, kā arī reģionos, kuros nelabvēlīgu ģeogrāfisko un strukturālo apstākļu dēļ lauksaimniecība ir viena no retajām, ja ne vienīgā ekonomiski ilgtspējīgā nozare; |
| --- | --- |

R.

tā kā mazām lauku saimniecībām ir īpaša nozīme, saglabājot darbīgumu dažos reģionos, piemēram, kalnainos apgabalos un teritorijās, kurās ir nelabvēlīgi saimnieciskie apstākļi, un tālākos reģionos, kā arī reģionos, kuros nelabvēlīgu ģeogrāfisko un strukturālo apstākļu dēļ lauksaimniecība ir viena no retajām, ja ne vienīgā ekonomiski ilgtspējīgā nozare;

| S. | tā kā to ģimeņu, kas iztiek, strādājot mazajās lauku saimniecībās, ienākumu un dzīves līmenis ir daudz zemāks nekā lauksaimniekiem, kuri ražo preces tirgum vai ir nodarbināti citās ekonomikas jomās; |
| --- | --- |

S.

tā kā to ģimeņu, kas iztiek, strādājot mazajās lauku saimniecībās, ienākumu un dzīves līmenis ir daudz zemāks nekā lauksaimniekiem, kuri ražo preces tirgum vai ir nodarbināti citās ekonomikas jomās;

| T. | tā kā daudzas mazās lauku saimniecības nevar izdzīvot tikai no lauksaimniecības vien, un tām izdzīvošanai ir nepieciešami alternatīvi ienākumu avoti; tā kā tajā pašā laikā šīm mazajām lauku saimniecībām vairāk uzmanības būtu jāvelta savu darbību ienesīgumam un produktivitātei; |
| --- | --- |

T.

tā kā daudzas mazās lauku saimniecības nevar izdzīvot tikai no lauksaimniecības vien, un tām izdzīvošanai ir nepieciešami alternatīvi ienākumu avoti; tā kā tajā pašā laikā šīm mazajām lauku saimniecībām vairāk uzmanības būtu jāvelta savu darbību ienesīgumam un produktivitātei;

| U. | tā kā daudzos reģionos mazās lauku saimniecības nodrošina to ģimeņu pamatvajadzības, kurām nav iespēju atrast citus ienākumu avotus; |
| --- | --- |

U.

tā kā daudzos reģionos mazās lauku saimniecības nodrošina to ģimeņu pamatvajadzības, kurām nav iespēju atrast citus ienākumu avotus;

| V. | tā kā trūkst pietiekami daudz ticamu datu par mazo lauku saimniecību stāvokli un KLP instrumentu ietekmi uz šo nozari un tā kā jēdziens “mazās lauku saimniecības” katrā dalībvalstī tiek definēts atšķirīgi; |
| --- | --- |

V.

tā kā trūkst pietiekami daudz ticamu datu par mazo lauku saimniecību stāvokli un KLP instrumentu ietekmi uz šo nozari un tā kā jēdziens “mazās lauku saimniecības” katrā dalībvalstī tiek definēts atšķirīgi;

| W. | tā kā dažiem mazajiem lauksaimniecības produktu ražotājiem, piemēram, biteniekiem, vai nu pašiem nepieder zeme, vai viņi paši to neapsaimnieko, un līdz ar to šie ražotāji tiek izslēgti no mazo lauksaimnieku atbalsta shēmas; |
| --- | --- |

W.

tā kā dažiem mazajiem lauksaimniecības produktu ražotājiem, piemēram, biteniekiem, vai nu pašiem nepieder zeme, vai viņi paši to neapsaimnieko, un līdz ar to šie ražotāji tiek izslēgti no mazo lauksaimnieku atbalsta shēmas;

| X. | tā kā ANO Ģenerālā asambleja 2014. gadu pasludināja par Starptautisko ģimenes lauksaimniecības gadu, |
| --- | --- |

X.

tā kā ANO Ģenerālā asambleja 2014. gadu pasludināja par Starptautisko ģimenes lauksaimniecības gadu,

| 1. | aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju veikt atbilstošus pasākumus jaunās kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros, kā arī sagatavot pamatnostādnes periodam pēc 2020. gada, vairāk ņemot vērā īpašas mazo, ģimeņu saimniecību vajadzības. Šīs saimniecības ir nozīmīgs Eiropas lauksaimniecības modeļa elements, kā arī pamats lauku teritorijas daudzfunkcionālai attīstībai un reģionu ilgtspējīgai attīstībai kopumā; |
| --- | --- |

1.

aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju veikt atbilstošus pasākumus jaunās kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros, kā arī sagatavot pamatnostādnes periodam pēc 2020. gada, vairāk ņemot vērā īpašas mazo, ģimeņu saimniecību vajadzības. Šīs saimniecības ir nozīmīgs Eiropas lauksaimniecības modeļa elements, kā arī pamats lauku teritorijas daudzfunkcionālai attīstībai un reģionu ilgtspējīgai attīstībai kopumā;

| 2. | prasa arī turpmāk piemērot politiku, ar ko atbalsta lauksaimniecībā izmantojamo zemju konsolidāciju, kā arī piešķirt finansiālu palīdzību lauksaimniekiem, kuri iesaistījušies mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā un savas lauksaimniecībā izmantojamās zemes nodevuši pilnīgā lietošanā citiem lauksaimniekiem, ar šādu politiku efektīvi uzlabojot lauksaimnieciskās ražošanas struktūru; |
| --- | --- |

2.

prasa arī turpmāk piemērot politiku, ar ko atbalsta lauksaimniecībā izmantojamo zemju konsolidāciju, kā arī piešķirt finansiālu palīdzību lauksaimniekiem, kuri iesaistījušies mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā un savas lauksaimniecībā izmantojamās zemes nodevuši pilnīgā lietošanā citiem lauksaimniekiem, ar šādu politiku efektīvi uzlabojot lauksaimnieciskās ražošanas struktūru;

| 3. | uzskata, ka vienkāršai mazo lauku saimniecību skaita ierobežošanai nav jākļūst par galveno restrukturizācijas pasākumu mērķi, jo tas nepalielinās lielāku saimniecību konkurētspēju; šajā saistībā aicina dalībvalstis izstrādāt mazajām lauku saimniecībām piemērotus risinājumus un attīstības modeļus, ņemot vērā attiecīgās valsts lauksaimniecības īpatnības un reģionālās atšķirības, lai palielinātu mazo lauku saimniecību konkurētspēju, dzīvotspēju un ienesīgumu, attīstītu uzņēmējdarbību, radītu darbvietas un apturētu iedzīvotāju skaita mazināšanos lauku teritorijā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka vienkāršai mazo lauku saimniecību skaita ierobežošanai nav jākļūst par galveno restrukturizācijas pasākumu mērķi, jo tas nepalielinās lielāku saimniecību konkurētspēju; šajā saistībā aicina dalībvalstis izstrādāt mazajām lauku saimniecībām piemērotus risinājumus un attīstības modeļus, ņemot vērā attiecīgās valsts lauksaimniecības īpatnības un reģionālās atšķirības, lai palielinātu mazo lauku saimniecību konkurētspēju, dzīvotspēju un ienesīgumu, attīstītu uzņēmējdarbību, radītu darbvietas un apturētu iedzīvotāju skaita mazināšanos lauku teritorijā;

| 4. | uzskata, ka lauku apgabalos nekavējoties jānovērš lauku pamešana un iedzīvotāju izceļošana, lai mazajām lauku saimniecībām to atrašanās vietā nodrošinātu atbilstīgu vidi un tādējādi ilgtermiņa izredzes; aicina dalībvalstis efektīvi izmantot pieejamo ES finansējumu, ar ko attīstītu infrastruktūru, izglītības, medicīnas un aprūpes iestādes, bērnu aprūpi, piekļuvi ātrdarbīgam internetam un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dibināšanu un izaugsmi, lai lauku apvidos nodrošinātu tādu pašu dzīves līmeni kā pilsētās; iesaka centienus veltīt ilgtspējīgu nākotnes izredžu nodrošināšanā jauniešiem, labi izglītotiem cilvēkiem un sievietēm; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka lauku apgabalos nekavējoties jānovērš lauku pamešana un iedzīvotāju izceļošana, lai mazajām lauku saimniecībām to atrašanās vietā nodrošinātu atbilstīgu vidi un tādējādi ilgtermiņa izredzes; aicina dalībvalstis efektīvi izmantot pieejamo ES finansējumu, ar ko attīstītu infrastruktūru, izglītības, medicīnas un aprūpes iestādes, bērnu aprūpi, piekļuvi ātrdarbīgam internetam un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dibināšanu un izaugsmi, lai lauku apvidos nodrošinātu tādu pašu dzīves līmeni kā pilsētās; iesaka centienus veltīt ilgtspējīgu nākotnes izredžu nodrošināšanā jauniešiem, labi izglītotiem cilvēkiem un sievietēm;

| 5. | prasa palielināt tiešo tirdzniecību — piemēram, tradicionālo produktu tirdzniecību — vietējos un reģionālajos tirgos un mazās saimniecībās attīstīt ilgtspējīgu, atbildīgu pārstrādi, kā arī ieviest būtisku un samērīgu uzraudzības sistēmu; mudina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt spēkā esošos noteikumus par pārtikas nekaitīgumu, lai mazinātu slogu un likvidētu šķēršļus, kurus šie noteikumi varētu radīt mazajām lauku saimniecībām, attīstot pārtikas pārstrādi un tirdzniecību; mudina Komisiju un dalībvalstis izveidot platformu labākās prakses apmaiņai par to, kā regulēt un uzraudzīt mazajās lauku saimniecībās veikto pārstrādi; turklāt aicina reģionālās iestādes aktīvāk iesaistīties tiešās tirdzniecības, tostarp vietējo un pilsētas tirdzniecības vietu infrastruktūras attīstībā, atvieglojot patērētājiem iespēju saņemt lētus, veselīgus un kvalitatīvus lauksaimniecības produktus; |
| --- | --- |

5.

prasa palielināt tiešo tirdzniecību — piemēram, tradicionālo produktu tirdzniecību — vietējos un reģionālajos tirgos un mazās saimniecībās attīstīt ilgtspējīgu, atbildīgu pārstrādi, kā arī ieviest būtisku un samērīgu uzraudzības sistēmu; mudina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt spēkā esošos noteikumus par pārtikas nekaitīgumu, lai mazinātu slogu un likvidētu šķēršļus, kurus šie noteikumi varētu radīt mazajām lauku saimniecībām, attīstot pārtikas pārstrādi un tirdzniecību; mudina Komisiju un dalībvalstis izveidot platformu labākās prakses apmaiņai par to, kā regulēt un uzraudzīt mazajās lauku saimniecībās veikto pārstrādi; turklāt aicina reģionālās iestādes aktīvāk iesaistīties tiešās tirdzniecības, tostarp vietējo un pilsētas tirdzniecības vietu infrastruktūras attīstībā, atvieglojot patērētājiem iespēju saņemt lētus, veselīgus un kvalitatīvus lauksaimniecības produktus;

| 6. | uzskata, ka mazo lauku saimniecību problēmu risināšanai papildus KLP ir jāpiesaista arī citi ES politikas virzieni, tostarp kohēzijas politika, lai lauku teritorijā uzlabotu tehnisko infrastruktūru un piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, savukārt no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem jāfinansē kopienas un sociālā darbība, kas saistīta ar sociālo iekļaušanu, izglītību, apmācību un zināšanu nodošanu; turklāt uzskata — tā kā šīs saimniecības būtiski neietekmē tirgu, tad ir arī pieļaujams papildu atbalsts no valsts līdzekļiem saskaņā ar principiem, kas ir saskaņoti ar Komisiju, un nepārkāpjot konkurences principus; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka mazo lauku saimniecību problēmu risināšanai papildus KLP ir jāpiesaista arī citi ES politikas virzieni, tostarp kohēzijas politika, lai lauku teritorijā uzlabotu tehnisko infrastruktūru un piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, savukārt no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem jāfinansē kopienas un sociālā darbība, kas saistīta ar sociālo iekļaušanu, izglītību, apmācību un zināšanu nodošanu; turklāt uzskata — tā kā šīs saimniecības būtiski neietekmē tirgu, tad ir arī pieļaujams papildu atbalsts no valsts līdzekļiem saskaņā ar principiem, kas ir saskaņoti ar Komisiju, un nepārkāpjot konkurences principus;

| 7. | vērš uzmanību uz zemes īpašumu tirgus paredzamās liberalizācijas ietekmi uz lauksaimniecībā izmantojamo zemju cenām jaunajās dalībvalstīs; norāda, ka zemes īpašumu cenu palielināšanās vissmagāk skar mazos lauksaimniekus; |
| --- | --- |

7.

vērš uzmanību uz zemes īpašumu tirgus paredzamās liberalizācijas ietekmi uz lauksaimniecībā izmantojamo zemju cenām jaunajās dalībvalstīs; norāda, ka zemes īpašumu cenu palielināšanās vissmagāk skar mazos lauksaimniekus;

| 8. | aicina dalībvalstis savās izglītības sistēmās nodrošināt piemērotu infrastruktūru arodizglītībai un profesionālajai apmācībai lauksaimniecības jomā; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis savās izglītības sistēmās nodrošināt piemērotu infrastruktūru arodizglītībai un profesionālajai apmācībai lauksaimniecības jomā;

| 9. | vērš uzmanību uz ietekmi, ko pilsētu paplašināšanās rada uz lauksaimniecībā izmantojamo zemju cenām; |
| --- | --- |

9.

vērš uzmanību uz ietekmi, ko pilsētu paplašināšanās rada uz lauksaimniecībā izmantojamo zemju cenām;

| 10. | ļoti atzinīgi vērtē jauno KLP pirmajā pīlārā noteikto regulējumu par mazo lauksaimnieku atbalsta shēmu, tomēr uzskata, ka vienkāršots ticis vienīgi piešķiršanas veids, taču zemās tiešo maksājumu likmes nedod iespēju attīstīties, un līdz ar to šie pasākumi joprojām nav pietiekami, lai uzlabotu mazo saimniecību stāvokli ES; uzskata, ka ir jāievieš mehānisms, ar ko mazās lauku saimniecības varētu iesniegt daudzgadu pieteikumus tiešajiem maksājumiem, paredzot, ka šie pieteikumi tiktu atjaunināti vienīgi tad, ja notiek izmaiņas attiecīgajā lauku saimniecībā; |
| --- | --- |

10.

ļoti atzinīgi vērtē jauno KLP pirmajā pīlārā noteikto regulējumu par mazo lauksaimnieku atbalsta shēmu, tomēr uzskata, ka vienkāršots ticis vienīgi piešķiršanas veids, taču zemās tiešo maksājumu likmes nedod iespēju attīstīties, un līdz ar to šie pasākumi joprojām nav pietiekami, lai uzlabotu mazo saimniecību stāvokli ES; uzskata, ka ir jāievieš mehānisms, ar ko mazās lauku saimniecības varētu iesniegt daudzgadu pieteikumus tiešajiem maksājumiem, paredzot, ka šie pieteikumi tiktu atjaunināti vienīgi tad, ja notiek izmaiņas attiecīgajā lauku saimniecībā;

| 11. | atkārtoti vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīs pastāv krasas lauksaimniecības subsīdiju atšķirības, kas ir neizdevīgas jaunajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīs pastāv krasas lauksaimniecības subsīdiju atšķirības, kas ir neizdevīgas jaunajām dalībvalstīm;

| 12. | uzsver — ņemot vērā to, ka KLP pirmajā pīlārā paredzētā mazo lauksaimnieku atbalsta shēma ir brīvprātīga, ir būtiski pārskatīt un izmantot visas otrajā pīlārā mazajiem ražotājiem paredzētās atbalsta iespējas; |
| --- | --- |

12.

uzsver — ņemot vērā to, ka KLP pirmajā pīlārā paredzētā mazo lauksaimnieku atbalsta shēma ir brīvprātīga, ir būtiski pārskatīt un izmantot visas otrajā pīlārā mazajiem ražotājiem paredzētās atbalsta iespējas;

| 13. | uzskata, ka papildus šādiem pasākumiem noteikti ir jārod efektīvs veids, kā nodrošināt atbalstu visiem tiem mazajiem lauksaimniecības produktu ražotājiem, kuru darbība un saražotie produkti nav saistīti ar lauksaimniecības zemju īpašumtiesībām un/vai šo zemju izmantošanu; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka papildus šādiem pasākumiem noteikti ir jārod efektīvs veids, kā nodrošināt atbalstu visiem tiem mazajiem lauksaimniecības produktu ražotājiem, kuru darbība un saražotie produkti nav saistīti ar lauksaimniecības zemju īpašumtiesībām un/vai šo zemju izmantošanu;

| 14. | aicina dalībvalstis ieviest piemērotus finanšu instrumentus, piemēram, mikrokredītu, subsidētu aizdevumu procentu likmju, finanšu nomas, pirmās iemaksu atlīdzināšanas vai kredītgarantiju veidā; turklāt uzskata, ka šāda veida atbalsta procesā ir jāiesaista reģionālā un vietējā līmeņa iestādes; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis ieviest piemērotus finanšu instrumentus, piemēram, mikrokredītu, subsidētu aizdevumu procentu likmju, finanšu nomas, pirmās iemaksu atlīdzināšanas vai kredītgarantiju veidā; turklāt uzskata, ka šāda veida atbalsta procesā ir jāiesaista reģionālā un vietējā līmeņa iestādes;

| 15. | uzsver, ka pat mazajām lauku saimniecībām ir jāievēro labas lauksaimniecības prakses noteikumi, kā arī Eiropas un attiecīgās valstu prasības, jo īpaši ražošanas un patērētāju aizsardzības jomā, un līdz ar to šo saimniecību vadītājiem ir nepieciešama obligātā kvalifikācija; šajā saistībā aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt veidus, kā nodrošināt šīs kvalifikācijas vispārēju iegūšanu un kā to pielāgot mazo saimniecību vajadzībām; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka pat mazajām lauku saimniecībām ir jāievēro labas lauksaimniecības prakses noteikumi, kā arī Eiropas un attiecīgās valstu prasības, jo īpaši ražošanas un patērētāju aizsardzības jomā, un līdz ar to šo saimniecību vadītājiem ir nepieciešama obligātā kvalifikācija; šajā saistībā aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt veidus, kā nodrošināt šīs kvalifikācijas vispārēju iegūšanu un kā to pielāgot mazo saimniecību vajadzībām;

| 16. | prasa bezmaksas konsultācijas vairāk pielāgot mazo lauku saimniecību vajadzībām, vienkāršot procedūras, kas saistītas ar informēšanu, riska novērtēšanu un sanitāro uzraudzību, uzsākt informatīvās kampaņas, apmainīties ar labāko praksi attiecībā uz īsām pārtikas apgādes ķēdēm un nodrošināt tehnisko palīdzību tiem, kuri iesniedz pieteikumus ES finansējuma saņemšanai, kā arī konsultācijas, kas palīdzētu šīm saimniecībām savas ražošanas darbības pielāgot ražošanas un vides potenciālam; |
| --- | --- |

16.

prasa bezmaksas konsultācijas vairāk pielāgot mazo lauku saimniecību vajadzībām, vienkāršot procedūras, kas saistītas ar informēšanu, riska novērtēšanu un sanitāro uzraudzību, uzsākt informatīvās kampaņas, apmainīties ar labāko praksi attiecībā uz īsām pārtikas apgādes ķēdēm un nodrošināt tehnisko palīdzību tiem, kuri iesniedz pieteikumus ES finansējuma saņemšanai, kā arī konsultācijas, kas palīdzētu šīm saimniecībām savas ražošanas darbības pielāgot ražošanas un vides potenciālam;

| 17. | uzsver, ka mazajām laiku saimniecībām ir jāapvienojas organizācijās, ražotāju grupās vai kooperatīvos un jāveido kopējas tirgvedības kampaņas; uzskata, ka visu veidu mazo lauku saimniecību asociācijām, kas izpaužas gan kā kooperatīvi un ražotāju organizācijas, gan kā ražošanas līdzekļu, tostarp iekārtu, koplietošana, ir jāsaņem īpašs atbalsts, izmantojot ES un valstu mehānismus; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka mazajām laiku saimniecībām ir jāapvienojas organizācijās, ražotāju grupās vai kooperatīvos un jāveido kopējas tirgvedības kampaņas; uzskata, ka visu veidu mazo lauku saimniecību asociācijām, kas izpaužas gan kā kooperatīvi un ražotāju organizācijas, gan kā ražošanas līdzekļu, tostarp iekārtu, koplietošana, ir jāsaņem īpašs atbalsts, izmantojot ES un valstu mehānismus;

| 18. | uzskata, ka mazajām lauku saimniecībām, kas atrodas kalnu apgabalos vai mazāk labvēlīgos apvidos un attālākos reģionos, ir jāspēj izmantot ar ražošanu saistīto atbalstu, piemēram, liellopu audzēšanai, ja šīm saimniecībām ir arī konkrētas vides funkcijas; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka mazajām lauku saimniecībām, kas atrodas kalnu apgabalos vai mazāk labvēlīgos apvidos un attālākos reģionos, ir jāspēj izmantot ar ražošanu saistīto atbalstu, piemēram, liellopu audzēšanai, ja šīm saimniecībām ir arī konkrētas vides funkcijas;

| 19. | uzskata, ka lauksaimnieciskām darbībām vairāk nekā jebkad iepriekš ir stratēģiska nozīme, kas visām dalībvalstīm attiecīgi ir jāņem vērā, lai rastu veidus, kā mazajiem lauksaimniekiem nodrošināt saimnieciskās darbības turpināšanu nolūkā panākt līdzsvaru starp lauksaimniecības produktu cenām un ražošanas izmaksām; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka lauksaimnieciskām darbībām vairāk nekā jebkad iepriekš ir stratēģiska nozīme, kas visām dalībvalstīm attiecīgi ir jāņem vērā, lai rastu veidus, kā mazajiem lauksaimniekiem nodrošināt saimnieciskās darbības turpināšanu nolūkā panākt līdzsvaru starp lauksaimniecības produktu cenām un ražošanas izmaksām;

| 20. | prasa dalībvalstīm savās I un II pīlāra programmās iekļaut apakšprogrammas un pasākumus, kas orientēti uz mazajām lauku saimniecībām; norāda, ka jo īpaši mazajām lauku saimniecībām ir vajadzīgi papildu ienākumi un ienākumi no palīgdarbības, piemēram, tūrisma nozarē, lai nodrošinātu pietiekamus ienākumus; šajā saistībā uzsver, cik būtiski ir nodrošināt, ka KLP otrajā pīlārā ir paredzēti plaši resursi un ka lauku attīstības programmas ir pienācīgi orientētas uz mazo lauku saimniecību vajadzībām; |
| --- | --- |

20.

prasa dalībvalstīm savās I un II pīlāra programmās iekļaut apakšprogrammas un pasākumus, kas orientēti uz mazajām lauku saimniecībām; norāda, ka jo īpaši mazajām lauku saimniecībām ir vajadzīgi papildu ienākumi un ienākumi no palīgdarbības, piemēram, tūrisma nozarē, lai nodrošinātu pietiekamus ienākumus; šajā saistībā uzsver, cik būtiski ir nodrošināt, ka KLP otrajā pīlārā ir paredzēti plaši resursi un ka lauku attīstības programmas ir pienācīgi orientētas uz mazo lauku saimniecību vajadzībām;

| 21. | iesaka paplašināt Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla darbības jomu, lai izpētītu mazo lauku saimniecību stāvokli un KLP ietekmi uz tām, kā arī lai plānotu šo saimniecību attīstību; |
| --- | --- |

21.

iesaka paplašināt Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla darbības jomu, lai izpētītu mazo lauku saimniecību stāvokli un KLP ietekmi uz tām, kā arī lai plānotu šo saimniecību attīstību;

| 22. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

22.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.

(3)  OV C 308 E, 20.10.2011., 22. lpp.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/47

---

P7_TA(2014)0067

Integrēts paku piegādes tirgus e-tirdzniecības izaugsmei

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par integrētu paku piegādes tirgu e-tirdzniecības izaugsmei Eiropas Savienībā (2013/2043(INI))

(2017/C 093/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Savienība apņemas veidot “sociālā tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Savienība apņemas veidot “sociālā tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu”,

| — | ņemot vērā LESD 9. pantu, ar ko paredz, ka, “nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 9. pantu, ar ko paredz, ka, “nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”,

| — | ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”,

| — | ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka “patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka “patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”,

| — | ņemot vērā LESD 14. pantu un Līgumam pievienoto 26. protokolu par sabiedriskiem (ar ekonomiku saistītiem) pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 14. pantu un Līgumam pievienoto 26. protokolu par sabiedriskiem (ar ekonomiku saistītiem) pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā LESD 26. pantu, kurā noteikts, ka “iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līgumiem ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 26. pantu, kurā noteikts, ka “iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līgumiem ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite”,

| — | ņemot vērā LESD 49. un 56. pantu par brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 49. un 56. pantu par brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā LESD 101. un 102. pantu par konkurences noteikumiem, kas attiecas uz uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 101. un 102. pantu par konkurences noteikumiem, kas attiecas uz uzņēmumiem,

| — | ņemot vērā LESD 169. pantu par patērētāju interešu atbalstīšanu un augsta līmeņa nodrošināšanu patērētāju tiesību aizsardzībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 169. pantu par patērētāju interešu atbalstīšanu un augsta līmeņa nodrošināšanu patērētāju tiesību aizsardzībā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/67/EK par pasta pakalpojumiem, kas grozīta ar Direktīvu 2002/39/EK un 2008/6/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/67/EK par pasta pakalpojumiem, kas grozīta ar Direktīvu 2002/39/EK un 2008/6/EK,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Direktīvu 2013/11/ES par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Direktīvu 2013/11/ES par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 524/2013 par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 524/2013 par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. novembra Zaļo grāmatu “Integrēts paku piegādes tirgus e-tirdzniecības izaugsmei ES” (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. novembra Zaļo grāmatu “Integrēts paku piegādes tirgus e-tirdzniecības izaugsmei ES” (COM(2012)0698),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. decembra paziņojumu “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum” (COM(2013)0886), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. decembra paziņojumu “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum” (COM(2013)0886),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 23. aprīļa darba dokumentu “Elektroniskās komercijas rīcības plāns 2012.–2015. gadam — stāvoklis 2013. gadā” (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 23. aprīļa darba dokumentu “Elektroniskās komercijas rīcības plāns 2012.–2015. gadam — stāvoklis 2013. gadā” (SWD(2013)0153),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. janvāra paziņojumu “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. janvāra paziņojumu “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum” (COM(2011)0942),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu “Eiropas digitalizācijas programma — digitalizācijas virzīta Eiropas izaugsme” (COM(2012)0784), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu “Eiropas digitalizācijas programma — digitalizācijas virzīta Eiropas izaugsme” (COM(2012)0784),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 7. decembra darba dokumentu “Patērētāju tirgus rezultātu kopsavilkums: kā panākt, lai tirgus funkcionētu patērētāju labā — astotais izdevums” (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 7. decembra darba dokumentu “Patērētāju tirgus rezultātu kopsavilkums: kā panākt, lai tirgus funkcionētu patērētāju labā — astotais izdevums” (SWD(2012)0432),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 22. maija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 22. maija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības programma paļāvības un izaugsmes veicināšanai” (COM(2012)0225),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. februāra paziņojumu “Pārskats par “Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu”” (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. februāra paziņojumu “Pārskats par “Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu”” (COM(2011)0078),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 9. janvāra paziņojumu “Rīcības plāns uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam — uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā” (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 9. janvāra paziņojumu “Rīcības plāns uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam — uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā” (COM(2012)0795),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 9. novembra paziņojumu “Mazi uzņēmumi, liela pasaule — jaunas partnerattiecības, lai palīdzētu MVU izmantot globālās iespējas” (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 9. novembra paziņojumu “Mazi uzņēmumi, liela pasaule — jaunas partnerattiecības, lai palīdzētu MVU izmantot globālās iespējas” (COM(2011)0702),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu “2013. gada izaugsmes pētījums” (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu “2013. gada izaugsmes pētījums” (COM(2012)0750),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz aktu par vienotu tirgu — par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku — 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz aktu par vienotu tirgu — par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku — 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (COM(2010)0608),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “II vienotā tirgus akts” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “II vienotā tirgus akts” (COM(2012)0573),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Akts par vienoto tirgu — divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Akts par vienoto tirgu — divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 28. marta Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 28. marta Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu” (COM(2011)0144),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. oktobra paziņojumu “ES kravu pārvadājumu programma — kravas pārvadājumu efektivitātes, integrācijas un ilgtspējības uzlabošana Eiropā” (COM(2007)0606), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. oktobra paziņojumu “ES kravu pārvadājumu programma — kravas pārvadājumu efektivitātes, integrācijas un ilgtspējības uzlabošana Eiropā” (COM(2007)0606),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 31. maija secinājumus par vienoto digitālo tirgu un vienotā tirgus pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 31. maija secinājumus par vienoto digitālo tirgu un vienotā tirgus pārvaldību,

| — | ņemot vērā tā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (1),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu (2),

| — | ņemot vērā tā 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (3),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem (4), par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei (5) un par pārvaldību un partnerību vienotajā tirgū (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem (4), par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei (5) un par pārvaldību un partnerību vienotajā tirgū (6),

| — | ņemot vērā tā 2013. gada 11. jūnija rezolūciju par jaunu programmu attiecībā uz Eiropas patērētāju aizsardzības politiku (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2013. gada 11. jūnija rezolūciju par jaunu programmu attiecībā uz Eiropas patērētāju aizsardzības politiku (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0024/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0024/2014),

| A. | tā kā e-tirdzniecība ir kanāls, kuram ir milzīgs ekonomikas un finanšu krīzes apkarošanas, vienotā tirgus nostiprināšanas un ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veidošanas potenciāls Eiropas Savienībā; tā kā Komisijas 2012. gada janvāra paziņojumā par e-tirdzniecību un tiešsaistes pakalpojumiem tiešsaistē nopirkto preču piegāde tiek minēta kā viena no piecām galvenajām prioritātēm e-tirdzniecības veicināšanai līdz 2015. gadam un tās nozīmību atzinusi arī Padome un Parlaments; |
| --- | --- |

A.

tā kā e-tirdzniecība ir kanāls, kuram ir milzīgs ekonomikas un finanšu krīzes apkarošanas, vienotā tirgus nostiprināšanas un ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veidošanas potenciāls Eiropas Savienībā; tā kā Komisijas 2012. gada janvāra paziņojumā par e-tirdzniecību un tiešsaistes pakalpojumiem tiešsaistē nopirkto preču piegāde tiek minēta kā viena no piecām galvenajām prioritātēm e-tirdzniecības veicināšanai līdz 2015. gadam un tās nozīmību atzinusi arī Padome un Parlaments;

| B. | tā kā ES e-tirdzniecības tirgus izaugsme 2012. gadā pārsniedza 20 %; tā kā tiek prognozēts, ka jo īpaši pārrobežu e-tirdzniecība četrkāršosies; tā kā paku piegādes tirgus piedzīvo radikālas pārmaiņas, jo tajā iesaistās jauni pakalpojumu sniedzēji, tiek ieguldīts inovāciju attīstībā un rodas jauni pakalpojumi; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES e-tirdzniecības tirgus izaugsme 2012. gadā pārsniedza 20 %; tā kā tiek prognozēts, ka jo īpaši pārrobežu e-tirdzniecība četrkāršosies; tā kā paku piegādes tirgus piedzīvo radikālas pārmaiņas, jo tajā iesaistās jauni pakalpojumu sniedzēji, tiek ieguldīts inovāciju attīstībā un rodas jauni pakalpojumi;

| C. | tā kā efektīvi un uzticami piegādes pakalpojumi ir viens no reāla un efektīva vienotā digitālā tirgus būtiskākajiem pīlāriem, jo tiem ir būtiska ietekme uz e-tirdzniecības veicināšanu un uzticības izveidi starp pārdevējiem un pircējiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā efektīvi un uzticami piegādes pakalpojumi ir viens no reāla un efektīva vienotā digitālā tirgus būtiskākajiem pīlāriem, jo tiem ir būtiska ietekme uz e-tirdzniecības veicināšanu un uzticības izveidi starp pārdevējiem un pircējiem;

| D. | tā kā pārrobežu piegādi par šķērsli uzskata 57 % mazumtirgotāju, bet puse patērētāju apgalvo, ka uztraucas par piegādi pārrobežu darījumos; tā kā piegādes jautājumi (tostarp preču atpakaļsūtīšana) un piegādes augstās izmaksas ir divi jautājumi, kas visvairāk uztrauc patērētājus saistībā ar iepirkšanos tiešsaistē, tādējādi radot zemu uzticēšanās līmeni patērētāju vidū pārrobežu e-tirdzniecībā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pārrobežu piegādi par šķērsli uzskata 57 % mazumtirgotāju, bet puse patērētāju apgalvo, ka uztraucas par piegādi pārrobežu darījumos; tā kā piegādes jautājumi (tostarp preču atpakaļsūtīšana) un piegādes augstās izmaksas ir divi jautājumi, kas visvairāk uztrauc patērētājus saistībā ar iepirkšanos tiešsaistē, tādējādi radot zemu uzticēšanās līmeni patērētāju vidū pārrobežu e-tirdzniecībā;

| E. | tā kā, lai izkļūtu no šīs situācijas, ir svarīgi palielināt patērētāju uzticēšanos piegādes operatoriem un pakalpojumiem, uzticību tirgum un zināšanas par savām tiesībām un pienākumiem, nodrošinot vairāk informācijas, labāku izpratni un lielāku pārredzamību piegādes nosacījumu jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai izkļūtu no šīs situācijas, ir svarīgi palielināt patērētāju uzticēšanos piegādes operatoriem un pakalpojumiem, uzticību tirgum un zināšanas par savām tiesībām un pienākumiem, nodrošinot vairāk informācijas, labāku izpratni un lielāku pārredzamību piegādes nosacījumu jomā;

| F. | tā kā MVU, kas meklē uzņēmējdarbības iespējas ES, pārrobežu piegādē saskaras ar augstākām izmaksām, lielāku sarežģītību un pārredzamības trūkumu; tā kā pārrobežu piegādes cenas ir trīs līdz piecas reizes augstākas par iekšzemes cenām; tā kā efektīvas un vienkāršas piegādes sistēmas par pieņemamu cenu ir galvenais virzītājspēks, kas sekmē MVU uzņēmējdarbības modeļu ilgtspējību un to spēju piegādāt produktus patērētājiem, |
| --- | --- |

F.

tā kā MVU, kas meklē uzņēmējdarbības iespējas ES, pārrobežu piegādē saskaras ar augstākām izmaksām, lielāku sarežģītību un pārredzamības trūkumu; tā kā pārrobežu piegādes cenas ir trīs līdz piecas reizes augstākas par iekšzemes cenām; tā kā efektīvas un vienkāršas piegādes sistēmas par pieņemamu cenu ir galvenais virzītājspēks, kas sekmē MVU uzņēmējdarbības modeļu ilgtspējību un to spēju piegādāt produktus patērētājiem,

Integrēti piegādes pakalpojumi Eiropā — vienotā digitālā tirgus pīlārs

| 1. | uzsver, ka pieejami, efektīvi un augstas kvalitātes piegādes pakalpojumi par pieņemamu cenu ir būtisks elements preču iegādes tiešsaistē, un tie ir jāsekmē, nodrošinot brīvu un godīgu konkurenci; tomēr atzīmē, ka daudzi patērētāji atturas iepirkties tiešsaistē, jo īpaši veicot pārrobežu iepirkumus, tāpēc ka ir neskaidrības saistībā ar pieejamajām piegādes iespējām, galīgo piegādi, piegādes izmaksām vai uzticamību; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka pieejami, efektīvi un augstas kvalitātes piegādes pakalpojumi par pieņemamu cenu ir būtisks elements preču iegādes tiešsaistē, un tie ir jāsekmē, nodrošinot brīvu un godīgu konkurenci; tomēr atzīmē, ka daudzi patērētāji atturas iepirkties tiešsaistē, jo īpaši veicot pārrobežu iepirkumus, tāpēc ka ir neskaidrības saistībā ar pieejamajām piegādes iespējām, galīgo piegādi, piegādes izmaksām vai uzticamību;

| 2. | atzinīgi vērtē Zaļo grāmatu, ko Komisija sagatavoja, lai noteiktu iespējamos trūkumus Eiropas piegādes tirgū, un aicina Komisiju veikt attiecīgus pasākumus šo trūkumu novēršanai tā, lai uzņēmumi un patērētāji pilnībā varētu izmantot vienotā digitālā tirgus piedāvātās iespējas; uzsver, ka jebkurā ierosinātajā pasākumā jāņem vērā piegādes procesa ilgtspēja un jācenšas mazināt tā ekoloģisko pēdu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Zaļo grāmatu, ko Komisija sagatavoja, lai noteiktu iespējamos trūkumus Eiropas piegādes tirgū, un aicina Komisiju veikt attiecīgus pasākumus šo trūkumu novēršanai tā, lai uzņēmumi un patērētāji pilnībā varētu izmantot vienotā digitālā tirgus piedāvātās iespējas; uzsver, ka jebkurā ierosinātajā pasākumā jāņem vērā piegādes procesa ilgtspēja un jācenšas mazināt tā ekoloģisko pēdu;

| 3. | norāda, ka dažās dalībvalstīs piegādes operatoru konkurencei raksturīgas nepilnības pārrobežu mērogā, un pauž nožēlu par pārredzamības trūkumu attiecībā uz tarifu nosacījumiem un attiecīgo pakalpojumu izpildi; jo īpaši uzskata, ka ir jāievieš instrumenti informācijas sniegšanai par visu Eiropas piegādes operatoru piedāvājumiem; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka dažās dalībvalstīs piegādes operatoru konkurencei raksturīgas nepilnības pārrobežu mērogā, un pauž nožēlu par pārredzamības trūkumu attiecībā uz tarifu nosacījumiem un attiecīgo pakalpojumu izpildi; jo īpaši uzskata, ka ir jāievieš instrumenti informācijas sniegšanai par visu Eiropas piegādes operatoru piedāvājumiem;

Patērētāju interešu ievērošana — galvenais piegādes procesā

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt patērētāju uzticēšanos piegādes procesam; uzskata, ka patērētājiem ļoti būtiska ir labāka pārredzamība un vieglāk salīdzināma informācija par pieejamajām piegādes iespējām, cenām un nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz patērētāju pasūtījumu piegādes nosacījumiem un procedūrām, kas jāveic preču bojājumu, pazušanas, novēlotas piegādes vai atpakaļsūtīšanas gadījumā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir svarīgi palielināt patērētāju uzticēšanos piegādes procesam; uzskata, ka patērētājiem ļoti būtiska ir labāka pārredzamība un vieglāk salīdzināma informācija par pieejamajām piegādes iespējām, cenām un nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz patērētāju pasūtījumu piegādes nosacījumiem un procedūrām, kas jāveic preču bojājumu, pazušanas, novēlotas piegādes vai atpakaļsūtīšanas gadījumā;

| 5. | uzsver, ka ir nepieciešams veicināt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt patērētāju izvēli iegādes laikā; norāda, ka pastāv ievērojama atšķirība starp patērētāju gaidām un tādu ērtu un novatorisku pakalpojumu pieejamību kā saņemšanas punkti, pasta pašapkalpošanās punkti vai termināļi, jebkurā diennakts laikā pieejami pakalpojumi, uzraudzības un izsekošanas risinājumi, patērētājiem izdevīgas piegādes vietas un laiki vai vienkāršas atdošanas politika; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir nepieciešams veicināt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt patērētāju izvēli iegādes laikā; norāda, ka pastāv ievērojama atšķirība starp patērētāju gaidām un tādu ērtu un novatorisku pakalpojumu pieejamību kā saņemšanas punkti, pasta pašapkalpošanās punkti vai termināļi, jebkurā diennakts laikā pieejami pakalpojumi, uzraudzības un izsekošanas risinājumi, patērētājiem izdevīgas piegādes vietas un laiki vai vienkāršas atdošanas politika;

| 6. | uzsver, ka ir būtiska piegādes pakalpojumu uzticamība un ir svarīgi piedāvāt efektīvas sistēmas, kas nodrošina, ka pakas pienācīgi sasniedz paredzēto galamērķi pieņemamā laikā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ir būtiska piegādes pakalpojumu uzticamība un ir svarīgi piedāvāt efektīvas sistēmas, kas nodrošina, ka pakas pienācīgi sasniedz paredzēto galamērķi pieņemamā laikā;

| 7. | norāda, ka pārrobežu piegādes vai piegādes attālos apvidos vai attālākajos reģionos augstās izmaksas ir viens no galvenajiem patērētāju neapmierinātības iemesliem; uzsver, ka, ja pieaugs attālā tirdzniecība un pirkumi un lai veicinātu patiešām vienota tirgus izveidi, ir obligāti jānodrošina piegādes iespējas par pieņemamāku cenu patērētājiem un tirgotājiem, tostarp MVU; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka pārrobežu piegādes vai piegādes attālos apvidos vai attālākajos reģionos augstās izmaksas ir viens no galvenajiem patērētāju neapmierinātības iemesliem; uzsver, ka, ja pieaugs attālā tirdzniecība un pirkumi un lai veicinātu patiešām vienota tirgus izveidi, ir obligāti jānodrošina piegādes iespējas par pieņemamāku cenu patērētājiem un tirgotājiem, tostarp MVU;

| 8. | uzsver, ka ir nepieciešams uzlabot universāla paku piegādes pakalpojuma ģeogrāfisko pārklājumu un pieejamību lauku un attālos apvidos; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir nepieciešams uzlabot universāla paku piegādes pakalpojuma ģeogrāfisko pārklājumu un pieejamību lauku un attālos apvidos;

| 9. | uzskata, ka integrēta paku piegādes tirgus izveidošanai, ir nepieciešama stabila un saskaņota sociālā dimensija, kurā piegādes pakalpojumu sniegšanā ievēro darba tiesības, nodarbinātības un atalgojuma nosacījumus un sociālos un vides standartus; šajā sakarā atzīmē, ka nelikumīga nodarbinātība, kā arī pašnodarbinātības statusa ļaunprātīga izmantošana apdraud nozari un ka atbildīga, kvalitatīva nodarbinātība un ka kvalitatīvu piegādes pakalpojumu sniegšanai nepieciešama pienācīga personāla pastāvīga apmācība; uzsver, ka patērētāju prasību un vēlmju pilnīgai apmierināšanai ļoti svarīga sociālās dimensijas un pietiekamas piegādes pakalpojumu tirgus elastības nodrošināšanai, kas nepieciešama tā izaugsmei, un pielāgošanās tehniskajām inovācijām, tādējādi uzņēmumiem dodot iespējas piedāvāt tādus produktus, kas pilnībā apmierina viņu prasības un vēlmes; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka integrēta paku piegādes tirgus izveidošanai, ir nepieciešama stabila un saskaņota sociālā dimensija, kurā piegādes pakalpojumu sniegšanā ievēro darba tiesības, nodarbinātības un atalgojuma nosacījumus un sociālos un vides standartus; šajā sakarā atzīmē, ka nelikumīga nodarbinātība, kā arī pašnodarbinātības statusa ļaunprātīga izmantošana apdraud nozari un ka atbildīga, kvalitatīva nodarbinātība un ka kvalitatīvu piegādes pakalpojumu sniegšanai nepieciešama pienācīga personāla pastāvīga apmācība; uzsver, ka patērētāju prasību un vēlmju pilnīgai apmierināšanai ļoti svarīga sociālās dimensijas un pietiekamas piegādes pakalpojumu tirgus elastības nodrošināšanai, kas nepieciešama tā izaugsmei, un pielāgošanās tehniskajām inovācijām, tādējādi uzņēmumiem dodot iespējas piedāvāt tādus produktus, kas pilnībā apmierina viņu prasības un vēlmes;

| 10. | vērš uzmanību uz tiesiskās noteiktības nozīmīgumu, lai nodrošinātu patērētāju uzticēšanos; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi patērētājus pienācīgi informēt par piemērojamajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

10.

vērš uzmanību uz tiesiskās noteiktības nozīmīgumu, lai nodrošinātu patērētāju uzticēšanos; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi patērētājus pienācīgi informēt par piemērojamajiem tiesību aktiem;

| 11. | uzskata, ka pārrobežu tiešsaistes tirdzniecības attīstība ir arī atkarīga no patērētāju uzticēšanās un ka Eiropas tīkla izveide, apvienojot tādus problēmu risināšanas valsts centrus kā Solvit, palīdzētu pārliecināt patērētājus; patērētāju uzticību palielinātu arī RAPEX līdzīga trauksmes sistēma, kas tos brīdinātu par vietnēm, kurās veic krāpnieciskas darbības; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka pārrobežu tiešsaistes tirdzniecības attīstība ir arī atkarīga no patērētāju uzticēšanās un ka Eiropas tīkla izveide, apvienojot tādus problēmu risināšanas valsts centrus kā Solvit, palīdzētu pārliecināt patērētājus; patērētāju uzticību palielinātu arī RAPEX līdzīga trauksmes sistēma, kas tos brīdinātu par vietnēm, kurās veic krāpnieciskas darbības;

| 12. | norāda, ka arvien vairāk patērētāju izmanto salīdzināšanas tīmekļa vietnes, lai salīdzinātu paku piegādes firmu piedāvāto produktu un pakalpojumu cenas, īpašības vai piegādes nosacījumus, jo īpaši attiecībā uz e-tirdzniecību; aicina Komisiju pieņemt ES pamatnostādnes par minimālajaiem standartiem tīmekļa vietņu salīdzināšanai, kas strukturētas, ņemot vērā tādus principus kā pārredzamība, objektivitāte, kvalitāte, informācija un lietošanas ērtība; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka arvien vairāk patērētāju izmanto salīdzināšanas tīmekļa vietnes, lai salīdzinātu paku piegādes firmu piedāvāto produktu un pakalpojumu cenas, īpašības vai piegādes nosacījumus, jo īpaši attiecībā uz e-tirdzniecību; aicina Komisiju pieņemt ES pamatnostādnes par minimālajaiem standartiem tīmekļa vietņu salīdzināšanai, kas strukturētas, ņemot vērā tādus principus kā pārredzamība, objektivitāte, kvalitāte, informācija un lietošanas ērtība;

| 13. | prasa Komisijai kopā ar nozari un patērētāju organizācijām izstrādāt vienotus piegādes pakalpojumu kvalitātes rādītājus, kas ļautu patērētājiem labāk salīdzināt dažādus piedāvājumus; |
| --- | --- |

13.

prasa Komisijai kopā ar nozari un patērētāju organizācijām izstrādāt vienotus piegādes pakalpojumu kvalitātes rādītājus, kas ļautu patērētājiem labāk salīdzināt dažādus piedāvājumus;

Vienlīdzīgu konkurences apstākļu izveide MVU

| 14. | uzsver MVU būtisko nozīmi izaugsmes, inovāciju un nodarbinātības, jo īpaši jauniešu nodarbinātības, veidošanā; uzsver, ka piegādes pakalpojumi Eiropas MVU ir īpaši nozīmīgi un, lai piekļūtu jauniem tirgiem un sasniegtu vairāk patērētāju ES, ir nepieciešams integrēts, konkurētspējīgs piegādes tirgus, kas nodrošina dažādas piegādes un loģistikas atbalsta iespējas par pieņemamām cenām; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot MVU informēšanu par iespējām nostiprināt savu piegādāto paku daudzumu un inovatīviem paku piegādes un saņemšanas risinājumiem, kas samazinātu pēdējā piegādes posma izmaksas; |
| --- | --- |

14.

uzsver MVU būtisko nozīmi izaugsmes, inovāciju un nodarbinātības, jo īpaši jauniešu nodarbinātības, veidošanā; uzsver, ka piegādes pakalpojumi Eiropas MVU ir īpaši nozīmīgi un, lai piekļūtu jauniem tirgiem un sasniegtu vairāk patērētāju ES, ir nepieciešams integrēts, konkurētspējīgs piegādes tirgus, kas nodrošina dažādas piegādes un loģistikas atbalsta iespējas par pieņemamām cenām; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot MVU informēšanu par iespējām nostiprināt savu piegādāto paku daudzumu un inovatīviem paku piegādes un saņemšanas risinājumiem, kas samazinātu pēdējā piegādes posma izmaksas;

| 15. | uzsver, ka uzņēmumiem un jo īpaši MVU jāspēj reaģēt uz patērētāju vajadzībām un gaidām ar vienkāršākiem, ātrākiem, cenu ziņā pieejamākiem, pārredzamākiem, uzticamākiem un efektīvākiem piegādes pakalpojumiem pārrobežu e-tirdzniecības kontekstā; uzsver, ka piegādes risinājumi, kas neatbilst patērētāju gaidām, tieši ietekmē uzņēmējdarbības zīmolvārdu, tēlu un konkurētspēju; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka uzņēmumiem un jo īpaši MVU jāspēj reaģēt uz patērētāju vajadzībām un gaidām ar vienkāršākiem, ātrākiem, cenu ziņā pieejamākiem, pārredzamākiem, uzticamākiem un efektīvākiem piegādes pakalpojumiem pārrobežu e-tirdzniecības kontekstā; uzsver, ka piegādes risinājumi, kas neatbilst patērētāju gaidām, tieši ietekmē uzņēmējdarbības zīmolvārdu, tēlu un konkurētspēju;

| 16. | norāda, ka MVU e-tirdzniecības attīstība pārrobežu mērogā ir ierobežota; atbalsta MVU sadarbību (kā arī ar tos pārstāvošu organizāciju starpniecību), lai panāktu izdevīgākas piegādes cenas, jo īpaši, ieviešot kopīgas tiešsaistes platformas, un uzlabotu savu pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka MVU e-tirdzniecības attīstība pārrobežu mērogā ir ierobežota; atbalsta MVU sadarbību (kā arī ar tos pārstāvošu organizāciju starpniecību), lai panāktu izdevīgākas piegādes cenas, jo īpaši, ieviešot kopīgas tiešsaistes platformas, un uzlabotu savu pakalpojumu kvalitāti;

| 17. | pauž bažas par problēmām, ar kurām MVU saskaras to mazā izmēra dēļ; uzsver, ka MVU pašreiz saskaras ar augstākām izmaksām, lielāku sarežģītību sadrumstalotā Eiropas tirgus dēļ un informācijas trūkumu par pieejamām piegādes iespējām un cenām; |
| --- | --- |

17.

pauž bažas par problēmām, ar kurām MVU saskaras to mazā izmēra dēļ; uzsver, ka MVU pašreiz saskaras ar augstākām izmaksām, lielāku sarežģītību sadrumstalotā Eiropas tirgus dēļ un informācijas trūkumu par pieejamām piegādes iespējām un cenām;

Ceļā uz novatoriskiem un sadarbspējīgiem risinājumiem pilnīgam Eiropas piegādes tirgum

| 18. | atzīmē Eiropas pasta nozares sadrumstalotību nepietiekamo sadarbspēju valstu tīklos, un par integrācijas trūkumu starp autotransportu, dzelzceļa transportu un ūdenstransportu; atzinīgi vērtē piegādes tirgus dalībnieku jau veiktos pasākumus, lai ieviestu mehānismus, kas vairāk pielāgoti tiešsaistes mazumtirgotāju un patērētāju vajadzībām, piemēram, elastīgākām piegādes un atpakaļsūtīšanas iespējām; aicina Komisiju ierosināt turpināt nepieciešamos pasākumus, lai mudinātu nozares pārstāvjus uzlabot sadarbspēju un paātrinātu tādu racionalizētu paku nosūtīšanas un savākšanas procesu ieviešanu, kuru mērķis ir samazināt izmaksas, palielināt piegādes pakalpojumu apjomradītus ietaupījumus, veicināt nelielu sūtījumu apvienošanu un tādējādi — apjoma atlaides maziem piegādātājiem, uzlabot piegādes pakalpojumu pieejamību un kvalitāti un piedāvāt cenu ziņā pieejamus, elastīgus piegādes tarifus patērētājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

18.

atzīmē Eiropas pasta nozares sadrumstalotību nepietiekamo sadarbspēju valstu tīklos, un par integrācijas trūkumu starp autotransportu, dzelzceļa transportu un ūdenstransportu; atzinīgi vērtē piegādes tirgus dalībnieku jau veiktos pasākumus, lai ieviestu mehānismus, kas vairāk pielāgoti tiešsaistes mazumtirgotāju un patērētāju vajadzībām, piemēram, elastīgākām piegādes un atpakaļsūtīšanas iespējām; aicina Komisiju ierosināt turpināt nepieciešamos pasākumus, lai mudinātu nozares pārstāvjus uzlabot sadarbspēju un paātrinātu tādu racionalizētu paku nosūtīšanas un savākšanas procesu ieviešanu, kuru mērķis ir samazināt izmaksas, palielināt piegādes pakalpojumu apjomradītus ietaupījumus, veicināt nelielu sūtījumu apvienošanu un tādējādi — apjoma atlaides maziem piegādātājiem, uzlabot piegādes pakalpojumu pieejamību un kvalitāti un piedāvāt cenu ziņā pieejamus, elastīgus piegādes tarifus patērētājiem un uzņēmumiem;

| 19. | uzskata, ka šajā sakarībā jo īpaši svarīga ir sadarbība starp nozares pārstāvjiem saistībā ar sadarbspējīgām pārrobežu uzraudzības un izsekošanas sistēmām; mudina Komisiju turpināt izpētīt Eiropas standartu izstrādes un atklātu lietojumprogrammu saskarņu izmantošanas potenciālu, lai veicinātu integrētas sekošanas sistēmas un ar e-tirdzniecību saistītu integrētu loģistikas pakalpojumu kvalitāti, uzticamību un ilgtspēju; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka šajā sakarībā jo īpaši svarīga ir sadarbība starp nozares pārstāvjiem saistībā ar sadarbspējīgām pārrobežu uzraudzības un izsekošanas sistēmām; mudina Komisiju turpināt izpētīt Eiropas standartu izstrādes un atklātu lietojumprogrammu saskarņu izmantošanas potenciālu, lai veicinātu integrētas sekošanas sistēmas un ar e-tirdzniecību saistītu integrētu loģistikas pakalpojumu kvalitāti, uzticamību un ilgtspēju;

| 20. | uzsver, ka vienkāršākiem savākšanas un atdošanas risinājumiem jau ir liela nozīme e-tirdzniecības izaugsmē un nākotnē tie varētu būtiski samazināt cenas un palielināt patērētāju — jo īpaši pārrobežu darījumu veicēju — apmierinātību; mudina turpmāk sadarboties, lai uzlabotu patērētāju sūdzību uzklausīšanai paredzēto zvanu centru sadarbspēju; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka vienkāršākiem savākšanas un atdošanas risinājumiem jau ir liela nozīme e-tirdzniecības izaugsmē un nākotnē tie varētu būtiski samazināt cenas un palielināt patērētāju — jo īpaši pārrobežu darījumu veicēju — apmierinātību; mudina turpmāk sadarboties, lai uzlabotu patērētāju sūdzību uzklausīšanai paredzēto zvanu centru sadarbspēju;

| 21. | aicina Komisiju veidot sadarbības un informācijas apmaiņas platformas starp piegādes operatoriem, lai nekavējoties novērstu esošos ES piegādes tirgus trūkumus, kas saistīti ar inovāciju, elastīgumu, krājumu pārvaldību, transportu un paku savākšanu un atdošanu, vienlaikus ievērojot ES tiesību aktus konkurences jomā, un apspriestu iespēju uz abpusēji izdevīgiem nosacījumiem kopīgi izmantot infrastruktūru, iesaistot kurjera un pasta pakalpojumu operatorus; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju veidot sadarbības un informācijas apmaiņas platformas starp piegādes operatoriem, lai nekavējoties novērstu esošos ES piegādes tirgus trūkumus, kas saistīti ar inovāciju, elastīgumu, krājumu pārvaldību, transportu un paku savākšanu un atdošanu, vienlaikus ievērojot ES tiesību aktus konkurences jomā, un apspriestu iespēju uz abpusēji izdevīgiem nosacījumiem kopīgi izmantot infrastruktūru, iesaistot kurjera un pasta pakalpojumu operatorus;

| 22. | aicina Komisiju kopā ar uzņēmumiem strādāt pie Eiropas standartu par adresēšanu un marķēšanu, kā arī e-tirdzniecībai piemērotu pastkastīšu standartu pieņemšanas; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju kopā ar uzņēmumiem strādāt pie Eiropas standartu par adresēšanu un marķēšanu, kā arī e-tirdzniecībai piemērotu pastkastīšu standartu pieņemšanas;

| 23. | aicina Komisiju izvērtēt iespējas e-tirdzniecībai izveidot Eiropas uzticības zīmi un to, vai šāda uzticības zīme varētu dot ieguldījumu integrēto piegādes pakalpojumu uzticamības un kvalitātes nodrošināšanā, tādējādi radot klientu uzticēšanos pārrobežu e-tirdzniecībai, kas varētu rosināt e-mazumtirgotājus un paku firmas uzlabot pārredzamību, kā arī juridisko noteiktību gan patērētājiem, gan uzņēmējiem, un varētu paaugstināt uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju, tādējādi dodot pienesumu ekonomikas izaugsmei un jaunu darba vietu radīšanai; uzsver, ka uzticības zīmes efektivitātes nodrošināšanai tās pamatā vajadzētu būt standartizētam raksturlielumu minimuma kopumam un pārredzamiem noteikumiem un informācijai klientu aizsardzībai, kā arī prasībām, kas attiecas uz sūdzību izskatīšanas un strīdu izšķiršanas procedūrām; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju izvērtēt iespējas e-tirdzniecībai izveidot Eiropas uzticības zīmi un to, vai šāda uzticības zīme varētu dot ieguldījumu integrēto piegādes pakalpojumu uzticamības un kvalitātes nodrošināšanā, tādējādi radot klientu uzticēšanos pārrobežu e-tirdzniecībai, kas varētu rosināt e-mazumtirgotājus un paku firmas uzlabot pārredzamību, kā arī juridisko noteiktību gan patērētājiem, gan uzņēmējiem, un varētu paaugstināt uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju, tādējādi dodot pienesumu ekonomikas izaugsmei un jaunu darba vietu radīšanai; uzsver, ka uzticības zīmes efektivitātes nodrošināšanai tās pamatā vajadzētu būt standartizētam raksturlielumu minimuma kopumam un pārredzamiem noteikumiem un informācijai klientu aizsardzībai, kā arī prasībām, kas attiecas uz sūdzību izskatīšanas un strīdu izšķiršanas procedūrām;

| 24. | uzsver, ka personas privāto datu aizsardzība un datu aizsardzība vispār ir īpaši svarīga un ka jebkādiem jauniem pasākumiem, kas tiek veikti, būtu jābūt saskaņā ar ES datu aizsardzības tiesību aktiem un it īpaši Direktīvu 95/46/EK; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka personas privāto datu aizsardzība un datu aizsardzība vispār ir īpaši svarīga un ka jebkādiem jauniem pasākumiem, kas tiek veikti, būtu jābūt saskaņā ar ES datu aizsardzības tiesību aktiem un it īpaši Direktīvu 95/46/EK;

Tirgus attīstības pārraudzība un regulatīvās uzraudzības uzlabošana

| 25. | atzīst, ka paku piegādes tirgus ir dinamisks, jo tajā strauji rodas jauni pakalpojumi un sāk darboties jauni operatori; norāda, ka novatoriski risinājumi, kas atbilst e-mazumtirgotāju un patērētāju vajadzībām, varētu kļūt par galveno izšķirošo faktoru konkurencē; uzskata, ka iespējamie likumdošanas pasākumi vispirms būtu rūpīgi jāizvērtē, lai neietekmētu paku piegādes tirgus attīstības dinamiku, kuru nedrīkstētu traucēt ar pārmērīgu reglamentāciju; aicina Komisiju pārraudzīt tirgus attīstību, lai noteiktu iespējamo tirgus nepilnību jomas, kurās nākotnē varētu būt nepieciešama turpmāka rīcība; šajā sakarā uzsver, ka tirgus uzraudzībai būtu jāattiecas ne tikai uz esošajiem pasta operatoriem, bet arī uz citu veidu piegādes pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

25.

atzīst, ka paku piegādes tirgus ir dinamisks, jo tajā strauji rodas jauni pakalpojumi un sāk darboties jauni operatori; norāda, ka novatoriski risinājumi, kas atbilst e-mazumtirgotāju un patērētāju vajadzībām, varētu kļūt par galveno izšķirošo faktoru konkurencē; uzskata, ka iespējamie likumdošanas pasākumi vispirms būtu rūpīgi jāizvērtē, lai neietekmētu paku piegādes tirgus attīstības dinamiku, kuru nedrīkstētu traucēt ar pārmērīgu reglamentāciju; aicina Komisiju pārraudzīt tirgus attīstību, lai noteiktu iespējamo tirgus nepilnību jomas, kurās nākotnē varētu būt nepieciešama turpmāka rīcība; šajā sakarā uzsver, ka tirgus uzraudzībai būtu jāattiecas ne tikai uz esošajiem pasta operatoriem, bet arī uz citu veidu piegādes pakalpojumu sniedzējiem;

| 26. | norāda, ka jau pastāv atbilstošs tiesiskais regulējums, un aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka šis esošais tiesiskais regulējums tiek pilnībā transponēts, ieviests un īstenots, īpašu uzmanību pievēršot Pasta pakalpojumu direktīvai, ES tiesību aktiem konkurences jomā, Alternatīvas strīdu izšķiršanas direktīvai un Patērētāju tiesību direktīvai, jo īpaši attiecībā uz formālajām prasībām par distances līgumiem; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka jau pastāv atbilstošs tiesiskais regulējums, un aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka šis esošais tiesiskais regulējums tiek pilnībā transponēts, ieviests un īstenots, īpašu uzmanību pievēršot Pasta pakalpojumu direktīvai, ES tiesību aktiem konkurences jomā, Alternatīvas strīdu izšķiršanas direktīvai un Patērētāju tiesību direktīvai, jo īpaši attiecībā uz formālajām prasībām par distances līgumiem;

| 27. | uzsver, ka efektīva tiesiskā regulējuma ieviešana ir atkarīga arī no pasta operatoru juridisko pienākumu uzraudzības, ko veic valstu regulējošās iestādes, jo īpaši attiecībā uz universālā pakalpojuma saistībām saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka efektīva tiesiskā regulējuma ieviešana ir atkarīga arī no pasta operatoru juridisko pienākumu uzraudzības, ko veic valstu regulējošās iestādes, jo īpaši attiecībā uz universālā pakalpojuma saistībām saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK;

| 28. | norāda, ka sarežģīti noteikumi attiecībā uz PVN rada būtiskus šķēršļus maziem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārrobežu tirdzniecību; prasa Komisijai pēc iespējas ātrāk īstenot izziņoto priekšlikumu par vienotu PVN deklarāciju; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka sarežģīti noteikumi attiecībā uz PVN rada būtiskus šķēršļus maziem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārrobežu tirdzniecību; prasa Komisijai pēc iespējas ātrāk īstenot izziņoto priekšlikumu par vienotu PVN deklarāciju;

| 29. | uzsver, ka neobligātas Eiropas līgumtiesības attiecībā uz līgumiem starp uzņēmumiem un patērētājiem ievērojami vienkāršotu situāciju un tādējādi vairāk MVU pievērstos pārrobežu paku sūtījumiem; prasa dalībvalstīm konstruktīvi veicināt notiekošās sarunas par Eiropas tirdzniecības noteikumiem; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka neobligātas Eiropas līgumtiesības attiecībā uz līgumiem starp uzņēmumiem un patērētājiem ievērojami vienkāršotu situāciju un tādējādi vairāk MVU pievērstos pārrobežu paku sūtījumiem; prasa dalībvalstīm konstruktīvi veicināt notiekošās sarunas par Eiropas tirdzniecības noteikumiem;

o

o o

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0327.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0468.

(3)  OV C 50 E, 21.2.2012., 1. lpp.

(4)  OV C 296 E, 2.10.2012., 59. lpp.

(5)  OV C 296 E, 2.10.2012., 70. lpp.

(6)  OV C 296 E, 2.10.2012., 51. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0239.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/53

---

P7_TA(2014)0068

Migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem Eiropas Savienībā (2013/2115(INI))

(2017/C 093/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 24. un 28. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 24. un 28. pantu,

| — | ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 23. jūlija ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai “Vardarbība pret migrējošām darba ņēmējām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 23. jūlija ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai “Vardarbība pret migrējošām darba ņēmējām”,

| — | ņemot vērā ANO Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 12. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2008. gada 5. decembra Vispārējo ieteikumu Nr. 26 par migrējošām darba ņēmējām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2008. gada 5. decembra Vispārējo ieteikumu Nr. 26 par migrējošām darba ņēmējām,

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību,

| — | ņemot vērā ANO Migrējošo darba ņēmēju komitejas Vispārējo komentāru Nr. 2 par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesībām nenoregulētā situācijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Migrējošo darba ņēmēju komitejas Vispārējo komentāru Nr. 2 par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesībām nenoregulētā situācijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju (ECTK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju (ECTK),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par pienācīgu darbu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par pienācīgu darbu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām,

| — | ņemot vērā Eiropas Sociālās hartas 13. un 17. panta interpretāciju, ko sniegusi Eiropas Sociālo tiesību komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sociālās hartas 13. un 17. panta interpretāciju, ko sniegusi Eiropas Sociālo tiesību komiteja,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 79., 153. un 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 79., 153. un 168. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 14., 31., 35. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 14., 31., 35. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā dokumentu “Stokholmas programma – atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Stokholmas programma – atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā” (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. novembra Direktīvu 2002/90/EK, ar ko definē neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. novembra Direktīvu 2002/90/EK, ar ko definē neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/52/EK, ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/52/EK, ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvu 2008/115/EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvu 2008/115/EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/81/EK par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/81/EK par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm (5),

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras 2011. gada ziņojumu “Migrantu pamattiesības, atrodoties nenoregulētā situācijā Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras 2011. gada ziņojumu “Migrantu pamattiesības, atrodoties nenoregulētā situācijā Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras 2012. gada vadlīnijas “Nenoregulētā situācijā esošu migrantu aizturēšana — pamattiesību apsvērumi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras 2012. gada vadlīnijas “Nenoregulētā situācijā esošu migrantu aizturēšana — pamattiesību apsvērumi”,

| — | ņemot vērā Eiropas pētniecības projektu Clandestino un projektu par darbinieku bez personu apliecinošiem dokumentiem pārejām, kurus finansēja Komisija saskaņā ar Sesto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas pētniecības projektu Clandestino un projektu par darbinieku bez personu apliecinošiem dokumentiem pārejām, kurus finansēja Komisija saskaņā ar Sesto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 17. jūnija paziņojumu “Ceturtais gada pārskats par imigrāciju un patvērumu (2012. gads)” (COM(2013)0422), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 17. jūnija paziņojumu “Ceturtais gada pārskats par imigrāciju un patvērumu (2012. gads)” (COM(2013)0422),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā ES (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā ES (6),

| — | ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par krīzes ietekmi uz aprūpes pieejamību mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par krīzes ietekmi uz aprūpes pieejamību mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0001/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0001/2014),

| A. | tā kā ar jēdzienu “migrants bez personu apliecinošiem dokumentiem” apzīmē trešās valsts valstspiederīgo, kura atrašanās dalībvalsts teritorijā neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem, kas noteikti Šengenas Robežu kodeksa 5. pantā, vai arī citiem ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem šajā dalībvalstī un, kuru atklājot, imigrācijas iestādes pieņemtu lēmumu par atgriešanu vai veiktu izraidīšanu (8); |
| --- | --- |

A.

tā kā ar jēdzienu “migrants bez personu apliecinošiem dokumentiem” apzīmē trešās valsts valstspiederīgo, kura atrašanās dalībvalsts teritorijā neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem, kas noteikti Šengenas Robežu kodeksa 5. pantā, vai arī citiem ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem šajā dalībvalstī un, kuru atklājot, imigrācijas iestādes pieņemtu lēmumu par atgriešanu vai veiktu izraidīšanu (8);

| B. | tā kā sarežģītie apstākļi, ko radījuši kari un saasinājušas pasaules līmeņa humānās krīzes, veicina tādu bēgļu plūsmas pieaugumu, kuru vidū ir arī liels skaits sieviešu un bērnu bez personu apliecinošiem dokumentiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā sarežģītie apstākļi, ko radījuši kari un saasinājušas pasaules līmeņa humānās krīzes, veicina tādu bēgļu plūsmas pieaugumu, kuru vidū ir arī liels skaits sieviešu un bērnu bez personu apliecinošiem dokumentiem;

| C. | tā kā dalībvalstīm ir tiesības lemt par savu imigrācijas politiku; tā kā tomēr saskaņā ar ES un starptautiskajiem tiesību aktiem, kas dalībvalstīm ir saistoši, ir jāaizsargā un jānodrošina imigrantu pamattiesības; |
| --- | --- |

C.

tā kā dalībvalstīm ir tiesības lemt par savu imigrācijas politiku; tā kā tomēr saskaņā ar ES un starptautiskajiem tiesību aktiem, kas dalībvalstīm ir saistoši, ir jāaizsargā un jānodrošina imigrantu pamattiesības;

| D. | tā kā migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem bieži trūkst finanšu resursu, kādēļ pastāv risks, ka viņi varētu ciest no nepietiekama uztura un veselības stāvokļa pasliktināšanās, un kas nozīmē, ka tiem ir jāmeklē nepieņemami risinājumi, lai nodrošinātu iztikas līdzekļus; turklāt tā kā migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem bieži ir bērni, par kuriem viņām jārūpējas, kas ir papildu pamudinājums meklēt iespējamus veidus, kā nodrošināt iztikas līdzekļus un izdzīvot; |
| --- | --- |

D.

tā kā migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem bieži trūkst finanšu resursu, kādēļ pastāv risks, ka viņi varētu ciest no nepietiekama uztura un veselības stāvokļa pasliktināšanās, un kas nozīmē, ka tiem ir jāmeklē nepieņemami risinājumi, lai nodrošinātu iztikas līdzekļus; turklāt tā kā migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem bieži ir bērni, par kuriem viņām jārūpējas, kas ir papildu pamudinājums meklēt iespējamus veidus, kā nodrošināt iztikas līdzekļus un izdzīvot;

| E. | tā kā migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem sakarā ar viņu juridisko statusu bieži nav iespējams saņemt pienācīgu mājokli, veselības aprūpes pamatpakalpojumus un neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus, kā arī izglītību; tā kā viņu juridiskais statuss, proti, personu apliecinošu dokumentu neesība, nozīmē, ka viņi nav aizsargāti pret izmantošanu darbavietā vai pret fizisku un garīgu vardarbību; tā kā minētais juridiskais statuss neļauj viņiem griezties tiesu iestādēs; |
| --- | --- |

E.

tā kā migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem sakarā ar viņu juridisko statusu bieži nav iespējams saņemt pienācīgu mājokli, veselības aprūpes pamatpakalpojumus un neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus, kā arī izglītību; tā kā viņu juridiskais statuss, proti, personu apliecinošu dokumentu neesība, nozīmē, ka viņi nav aizsargāti pret izmantošanu darbavietā vai pret fizisku un garīgu vardarbību; tā kā minētais juridiskais statuss neļauj viņiem griezties tiesu iestādēs;

| F. | tā kā migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem un viņu apgādībā esošās personas ir jo īpaši neaizsargātas pret risku, ko rada to juridiskais statuss, jo salīdzinājumā ar vīriešiem ir daudz lielāka iespēja, ka pret viņām varētu tikt veikta fiziska, seksuāla un garīga vardarbība un viņas varētu saskarties ar sliktiem darba apstākļiem, izmantošanu darbavietā un dubultu diskrimināciju rases un dzimuma dēļ; |
| --- | --- |

F.

tā kā migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem un viņu apgādībā esošās personas ir jo īpaši neaizsargātas pret risku, ko rada to juridiskais statuss, jo salīdzinājumā ar vīriešiem ir daudz lielāka iespēja, ka pret viņām varētu tikt veikta fiziska, seksuāla un garīga vardarbība un viņas varētu saskarties ar sliktiem darba apstākļiem, izmantošanu darbavietā un dubultu diskrimināciju rases un dzimuma dēļ;

| G. | tā kā migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem var būt īpaši neaizsargātas pret cilvēku tirgotājiem un var attiecīgi kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem; |
| --- | --- |

G.

tā kā migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem var būt īpaši neaizsargātas pret cilvēku tirgotājiem un var attiecīgi kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem;

| H. | tā kā migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem ir ierobežotas iespējas saņemt sociālo mājokli un viņi joprojām ir atkarīgi no privāto mājokļu tirgus; tā kā migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem draud lielāks risks, ka privāto mājokļu saimnieki varētu veikt fizisku vai seksuālu vardarbību; |
| --- | --- |

H.

tā kā migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem ir ierobežotas iespējas saņemt sociālo mājokli un viņi joprojām ir atkarīgi no privāto mājokļu tirgus; tā kā migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem draud lielāks risks, ka privāto mājokļu saimnieki varētu veikt fizisku vai seksuālu vardarbību;

| I. | tā kā migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem draud lielāks risks tikt pakļautām vardarbībai un izmantošanai, ieskaitot seksuālu izmantošanu, kā arī vispār kļūt par seksuālas izmantošanas un cilvēku tirdzniecības upuriem; tā kā, lai varētu uzturēties valsts pārvaldītā sieviešu patversmē, ir nepieciešams likumīgs personas identitāti apliecinošs dokuments vai uzturēšanās atļauja un tā kā cietušajām tādējādi nav citas izvēles, kā samierināties ar vardarbīgo situāciju vai pārcelties uz dzīvi uz ielas; tā kā migrantes riskē tikt piespiedu kārtā izraidītas, ja sazināsies ar policiju; |
| --- | --- |

I.

tā kā migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem draud lielāks risks tikt pakļautām vardarbībai un izmantošanai, ieskaitot seksuālu izmantošanu, kā arī vispār kļūt par seksuālas izmantošanas un cilvēku tirdzniecības upuriem; tā kā, lai varētu uzturēties valsts pārvaldītā sieviešu patversmē, ir nepieciešams likumīgs personas identitāti apliecinošs dokuments vai uzturēšanās atļauja un tā kā cietušajām tādējādi nav citas izvēles, kā samierināties ar vardarbīgo situāciju vai pārcelties uz dzīvi uz ielas; tā kā migrantes riskē tikt piespiedu kārtā izraidītas, ja sazināsies ar policiju;

| J. | tā kā ar dzimumu saistīti stereotipi ir dziļāk iesakņojušies imigrantu kopienās un migrantes daudz biežāk cieš no dažādu veidu vardarbības, kas vērsta pret sievietēm, jo īpaši piespiedu laulībām, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas, t. s. goda aizstāvēšanas noziegumiem, sliktas izturēšanās ciešās attiecībās, seksuālas uzmākšanās darbavietā un pat cilvēku tirdzniecības un seksuālas izmantošanas; |
| --- | --- |

J.

tā kā ar dzimumu saistīti stereotipi ir dziļāk iesakņojušies imigrantu kopienās un migrantes daudz biežāk cieš no dažādu veidu vardarbības, kas vērsta pret sievietēm, jo īpaši piespiedu laulībām, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas, t. s. goda aizstāvēšanas noziegumiem, sliktas izturēšanās ciešās attiecībās, seksuālas uzmākšanās darbavietā un pat cilvēku tirdzniecības un seksuālas izmantošanas;

| K. | tā kā dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs to veselības aprūpes pakalpojumu pieejamības līmenis, kuri tiek nodrošināti nelikumīgajiem migrantiem, kā arī dažādi nosacījumi, ko tās piemēro veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz ziņošanu par migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem vai citām attiecīgām darbībām; |
| --- | --- |

K.

tā kā dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs to veselības aprūpes pakalpojumu pieejamības līmenis, kuri tiek nodrošināti nelikumīgajiem migrantiem, kā arī dažādi nosacījumi, ko tās piemēro veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz ziņošanu par migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem vai citām attiecīgām darbībām;

| L. | tā kā sievietēm bez personu apliecinošiem dokumentiem visā viņu dzīves laikā steidzama vajadzība pēc veselības aprūpes rada nesamērīgi augstu risku saņemt ārkārtīgi lielus rēķinus par stacionāro aprūpi valstīs, kur viņas nav tiesīgas saņemt subsidēto aprūpi; tā kā bailes saņemt šādus rēķinus izraisa to, ka daudzas sievietes bez personu apliecinošiem dokumentiem dzemdē mājās bez medicīniskā atbalsta; |
| --- | --- |

L.

tā kā sievietēm bez personu apliecinošiem dokumentiem visā viņu dzīves laikā steidzama vajadzība pēc veselības aprūpes rada nesamērīgi augstu risku saņemt ārkārtīgi lielus rēķinus par stacionāro aprūpi valstīs, kur viņas nav tiesīgas saņemt subsidēto aprūpi; tā kā bailes saņemt šādus rēķinus izraisa to, ka daudzas sievietes bez personu apliecinošiem dokumentiem dzemdē mājās bez medicīniskā atbalsta;

| M. | tā kā, ņemot vērā prasību par personas identitātes apliecināšanu, kā arī augsto ārstēšanas cenu un bailes tikt atklātiem vai paziņotiem iestādēm, iespējas saņemt galvenos veselības aprūpes pamatpakalpojumus, piemēram, neatliekamo medicīnisko palīdzību, migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem ir ārkārtīgi ierobežotas vai tādu nav vispār; tā kā riskam jo īpaši ir pakļautas migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem, jo viņas nesaņem ar dzimumu saistītu aprūpi, piemēram, pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpi; tā kā vairāki migranti bez personu apliecinošiem dokumentiem nav pat informēti par savām tiesībām uz veselības aprūpi to galamērķa valstī; |
| --- | --- |

M.

tā kā, ņemot vērā prasību par personas identitātes apliecināšanu, kā arī augsto ārstēšanas cenu un bailes tikt atklātiem vai paziņotiem iestādēm, iespējas saņemt galvenos veselības aprūpes pamatpakalpojumus, piemēram, neatliekamo medicīnisko palīdzību, migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem ir ārkārtīgi ierobežotas vai tādu nav vispār; tā kā riskam jo īpaši ir pakļautas migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem, jo viņas nesaņem ar dzimumu saistītu aprūpi, piemēram, pirmsdzemdību, dzemdību un pēcdzemdību aprūpi; tā kā vairāki migranti bez personu apliecinošiem dokumentiem nav pat informēti par savām tiesībām uz veselības aprūpi to galamērķa valstī;

| N. | tā kā bailes tikt atklātām un paziņotām iestādēm ļoti lielā mērā attur migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem no vēršanās pēc palīdzības vardarbīgās situācijās, tostarp arī no vēršanās pie NVO, kas specializējušās juridisko konsultāciju sniegšanā imigrantiem; tā kā tāpēc šīm migrantēm ir pilnībā liegta iespēja saņemt informāciju par savām tiesībām un šo tiesību aizsardzību; tā kā šo pašu iemeslu dēļ pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir grūti piedāvāt palīdzību un atbalstu; |
| --- | --- |

N.

tā kā bailes tikt atklātām un paziņotām iestādēm ļoti lielā mērā attur migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem no vēršanās pēc palīdzības vardarbīgās situācijās, tostarp arī no vēršanās pie NVO, kas specializējušās juridisko konsultāciju sniegšanā imigrantiem; tā kā tāpēc šīm migrantēm ir pilnībā liegta iespēja saņemt informāciju par savām tiesībām un šo tiesību aizsardzību; tā kā šo pašu iemeslu dēļ pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir grūti piedāvāt palīdzību un atbalstu;

| O. | tā kā prostitūcijas tirgi un nozare Eiropā savā ziņā var darboties migranšu un meiteņu neaizsargātības dēļ un tā kā daudzas sievietes, kuras nodarbojas ar prostitūciju, ir bez personu apliecinošiem dokumentiem, kas pastiprina ļaunprātīgo izturēšanos un neaizsargātību, kuras raksturīgas prostitūcijai; |
| --- | --- |

O.

tā kā prostitūcijas tirgi un nozare Eiropā savā ziņā var darboties migranšu un meiteņu neaizsargātības dēļ un tā kā daudzas sievietes, kuras nodarbojas ar prostitūciju, ir bez personu apliecinošiem dokumentiem, kas pastiprina ļaunprātīgo izturēšanos un neaizsargātību, kuras raksturīgas prostitūcijai;

| P. | tā kā bērniem, kas nāk no ģimenēm, kuras veido migranti bez personu apliecinošiem dokumentiem, tostarp meitenēm, ir liegta iespēja iet skolā saistībā ar bailēm tikt atklātiem un nespēju iesniegt oficiālos dokumentus, kas nepieciešami reģistrācijai skolā; tā kā pusaudzes bez personu apliecinošiem dokumentiem saskaras ar nopietniem šķēršļiem iegūt vidusskolas/augstāko izglītību un saņemt apmācību; |
| --- | --- |

P.

tā kā bērniem, kas nāk no ģimenēm, kuras veido migranti bez personu apliecinošiem dokumentiem, tostarp meitenēm, ir liegta iespēja iet skolā saistībā ar bailēm tikt atklātiem un nespēju iesniegt oficiālos dokumentus, kas nepieciešami reģistrācijai skolā; tā kā pusaudzes bez personu apliecinošiem dokumentiem saskaras ar nopietniem šķēršļiem iegūt vidusskolas/augstāko izglītību un saņemt apmācību;

| Q. | tā kā arvien lielāks pieprasījums pēc darbiniekiem mājsaimniecības darbu un aprūpes nozarē piesaista arvien lielāku skaitu migranšu, kuru vidū daudzas ir bez personu apliecinošiem dokumentiem; tā kā šajā nozarē strādājošās sievietes bez personu apliecinošiem dokumentiem ir vismazāk aizsargātas pret zemu atalgojumu, garīgo vardarbību, algas neizmaksāšanu, pases atņemšanu un dažreiz pat fizisku vardarbību, ko veic viņu darba devēji; tā kā ir maz ticams, ka sievietes bez personu apliecinošiem dokumentiem vērsīsies tiesā, lai saņemtu tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā arvien lielāks pieprasījums pēc darbiniekiem mājsaimniecības darbu un aprūpes nozarē piesaista arvien lielāku skaitu migranšu, kuru vidū daudzas ir bez personu apliecinošiem dokumentiem; tā kā šajā nozarē strādājošās sievietes bez personu apliecinošiem dokumentiem ir vismazāk aizsargātas pret zemu atalgojumu, garīgo vardarbību, algas neizmaksāšanu, pases atņemšanu un dažreiz pat fizisku vardarbību, ko veic viņu darba devēji; tā kā ir maz ticams, ka sievietes bez personu apliecinošiem dokumentiem vērsīsies tiesā, lai saņemtu tiesisko aizsardzību;

| R. | tā kā strādājošām migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem viņu ekonomiskās un sociālās nošķirtības dēļ, savu pamattiesību nezināšanas dēļ un dēļ bailēm tikt izraidītām piespiedu kārtā tikpat kā nav iespēju pieprasīt taisnīgus darba apstākļus vai taisnīgu atalgojumu; |
| --- | --- |

R.

tā kā strādājošām migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem viņu ekonomiskās un sociālās nošķirtības dēļ, savu pamattiesību nezināšanas dēļ un dēļ bailēm tikt izraidītām piespiedu kārtā tikpat kā nav iespēju pieprasīt taisnīgus darba apstākļus vai taisnīgu atalgojumu;

| S. | tā kā migrantu bez personu apliecinošiem dokumentiem juridiskais stāvoklis ir neskaidrs (9); |
| --- | --- |

S.

tā kā migrantu bez personu apliecinošiem dokumentiem juridiskais stāvoklis ir neskaidrs (9);

| T. | tā kā migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem ir jo īpaši neaizsargātas pret fizisku, garīgu un seksuālu vardarbību aizturēšanas laikā un aizturēšanas iestādēs, |
| --- | --- |

T.

tā kā migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem ir jo īpaši neaizsargātas pret fizisku, garīgu un seksuālu vardarbību aizturēšanas laikā un aizturēšanas iestādēs,

Ieteikumi

| 1. | atgādina, ka starptautiskās organizācijas, piemēram, Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja, ir vairākkārt uzsvērušas nepieciešamību aizsargāt migrantu bez personu apliecinošiem dokumentiem pamattiesības un tas ir arī vairākkārt uzsvērts ANO starptautiskajos cilvēktiesību instrumentos un ES tiesību aktos; šajā saistībā atgādina par Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, kurā noteikts aizliegums diskriminēt seksuālās orientācijas, dzimuma identitātes, migranta vai bēgļa, vai cita statusa dēļ; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka starptautiskās organizācijas, piemēram, Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja, ir vairākkārt uzsvērušas nepieciešamību aizsargāt migrantu bez personu apliecinošiem dokumentiem pamattiesības un tas ir arī vairākkārt uzsvērts ANO starptautiskajos cilvēktiesību instrumentos un ES tiesību aktos; šajā saistībā atgādina par Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, kurā noteikts aizliegums diskriminēt seksuālās orientācijas, dzimuma identitātes, migranta vai bēgļa, vai cita statusa dēļ;

| 2. | norāda, ka dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas par imigrācijas politiku un migrantu plūsmām; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas par imigrācijas politiku un migrantu plūsmām;

| 3. | uzsver, ka imigranti, kas ir lesbietes, biseksuāļi vai transseksuāļi bez juridiski derīgiem dokumentiem, cieš no divkāršas diskriminācijas un to neaizsargātība, esot ārvalstniekiem bez personu apliecinošiem dokumentiem, padara viņu sarežģīto situāciju vēl ļaunāku; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka imigranti, kas ir lesbietes, biseksuāļi vai transseksuāļi bez juridiski derīgiem dokumentiem, cieš no divkāršas diskriminācijas un to neaizsargātība, esot ārvalstniekiem bez personu apliecinošiem dokumentiem, padara viņu sarežģīto situāciju vēl ļaunāku;

| 4. | uzsver, ka imigrācija ir ļoti aktuāla problēma un ir nepieciešama vienota migrācijas politikas tiesiskā sistēma, ar ko aizsargāt migrantus un iespējamos upurus, jo īpaši sievietes un bērnus, kuri ir neaizsargāti pret dažādu veidu organizēto noziedzību saistībā ar migrāciju un cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka imigrācija ir ļoti aktuāla problēma un ir nepieciešama vienota migrācijas politikas tiesiskā sistēma, ar ko aizsargāt migrantus un iespējamos upurus, jo īpaši sievietes un bērnus, kuri ir neaizsargāti pret dažādu veidu organizēto noziedzību saistībā ar migrāciju un cilvēku tirdzniecību;

| 5. | nosoda faktu, ka daudzas migrantes savā izcelsmes valstī tiek maldinātas ar solījumiem par darba līgumiem attīstītajās valstīs un dažas no viņām pat tiek nolaupītas seksuālai izmantošanai, pie kā vainojami organizētās noziedzības un cilvēku tirdzniecības tīkli; aicina dalībvalstis, lai tās pastiprina centienus apkarot šo vardarbīgo un necilvēcīgo praksi; |
| --- | --- |

5.

nosoda faktu, ka daudzas migrantes savā izcelsmes valstī tiek maldinātas ar solījumiem par darba līgumiem attīstītajās valstīs un dažas no viņām pat tiek nolaupītas seksuālai izmantošanai, pie kā vainojami organizētās noziedzības un cilvēku tirdzniecības tīkli; aicina dalībvalstis, lai tās pastiprina centienus apkarot šo vardarbīgo un necilvēcīgo praksi;

| 6. | aicina dalībvalstis nolūkā samazināt izmantošanas vai vardarbības risku piemērot direktīvu tā, lai migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem netiktu samazinātas iespējas īrēt mājokli brīvajā tirgū; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis nolūkā samazināt izmantošanas vai vardarbības risku piemērot direktīvu tā, lai migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem netiktu samazinātas iespējas īrēt mājokli brīvajā tirgū;

| 7. | atgādina par ECTK 8. pantu attiecībā uz personas fizisko integritāti, tāpēc aicina dalībvalstis attiecībā uz tiem migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem, kas ir visneaizsargātākie, nepiemērot prasību par nepieciešamību uzrādīt dokumentus, lai varētu uzturēties valsts pārvaldītā patversmē, jo īpaši ņemot vērā īpašās vajadzības, kādas ir grūtniecēm un sievietēm ar maziem bērniem vai sievietēm, kas rūpējas par citiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

7.

atgādina par ECTK 8. pantu attiecībā uz personas fizisko integritāti, tāpēc aicina dalībvalstis attiecībā uz tiem migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem, kas ir visneaizsargātākie, nepiemērot prasību par nepieciešamību uzrādīt dokumentus, lai varētu uzturēties valsts pārvaldītā patversmē, jo īpaši ņemot vērā īpašās vajadzības, kādas ir grūtniecēm un sievietēm ar maziem bērniem vai sievietēm, kas rūpējas par citiem cilvēkiem;

| 8. | pieprasa, lai tiktu ņemts vērā, ka personas, kam ir īpašas vajadzības, ir īpaši neaizsargātas, tie ir, piemēram, bērni un pusaudži, gados vecie cilvēki, invalīdi, analfabēti, minoritāšu pārstāvji, imigranti, kas savā izcelsmes valstī tiek vajāti uzskatu, seksuālās orientācijas, fizisko īpatnību u. c. iemeslu dēļ, un sievietes, kas cietušas no vardarbības saistībā ar dzimumu; |
| --- | --- |

8.

pieprasa, lai tiktu ņemts vērā, ka personas, kam ir īpašas vajadzības, ir īpaši neaizsargātas, tie ir, piemēram, bērni un pusaudži, gados vecie cilvēki, invalīdi, analfabēti, minoritāšu pārstāvji, imigranti, kas savā izcelsmes valstī tiek vajāti uzskatu, seksuālās orientācijas, fizisko īpatnību u. c. iemeslu dēļ, un sievietes, kas cietušas no vardarbības saistībā ar dzimumu;

| 9. | norāda, ka tiesības uz veselības aprūpi ir cilvēka pamattiesības, un tāpēc aicina dalībvalstis atsaistīt veselības politiku no imigrācijas kontroles un šā iemesla dēļ atturēties no tādas prasības piemērošanas, saskaņā ar kuru veselības aprūpes speciālistiem ir pienākums ziņot par migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem; arī mudina dalībvalstis nodrošināt atbilstošu aprūpi un palīdzību, pamatojoties uz īpašām vajadzībām, kas saistītas ar dzimumu; tāpat arī aicina dalībvalstis ierēdņiem, kas risina ar migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem saistītas problēmas, sniegt īpašu apmācību par jautājumiem saistībā ar dzimumu un atturēties no prasības, saskaņā ar kuru skolām ir jāziņo par bērniem, kam nav personu apliecinošu dokumentu; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka tiesības uz veselības aprūpi ir cilvēka pamattiesības, un tāpēc aicina dalībvalstis atsaistīt veselības politiku no imigrācijas kontroles un šā iemesla dēļ atturēties no tādas prasības piemērošanas, saskaņā ar kuru veselības aprūpes speciālistiem ir pienākums ziņot par migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem; arī mudina dalībvalstis nodrošināt atbilstošu aprūpi un palīdzību, pamatojoties uz īpašām vajadzībām, kas saistītas ar dzimumu; tāpat arī aicina dalībvalstis ierēdņiem, kas risina ar migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem saistītas problēmas, sniegt īpašu apmācību par jautājumiem saistībā ar dzimumu un atturēties no prasības, saskaņā ar kuru skolām ir jāziņo par bērniem, kam nav personu apliecinošu dokumentu;

| 10. | mudina dalībvalstis sniegt pienācīgu psiholoģisko, veselības aprūpes un juridisko palīdzību sievietēm bez personu apliecinošiem dokumentiem; |
| --- | --- |

10.

mudina dalībvalstis sniegt pienācīgu psiholoģisko, veselības aprūpes un juridisko palīdzību sievietēm bez personu apliecinošiem dokumentiem;

| 11. | atgādina, ka tiesības, kas noteiktas direktīvā, nav atkarīgas no cietušā uzturēšanās statusa (10); tādēļ stingri aicina dalībvalstis atsaistīt no imigrācijas kontroles to apsūdzību izmeklēšanu, kas attiecas uz vardarbību pret migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem, lai cietušās personas varētu droši ziņot par noziegumiem; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka tiesības, kas noteiktas direktīvā, nav atkarīgas no cietušā uzturēšanās statusa (10); tādēļ stingri aicina dalībvalstis atsaistīt no imigrācijas kontroles to apsūdzību izmeklēšanu, kas attiecas uz vardarbību pret migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem, lai cietušās personas varētu droši ziņot par noziegumiem;

| 12. | pauž nosodījumu par jebkāda veida vardarbību, cilvēku tirdzniecību, ļaunprātīgu izmantošanu un diskrimināciju pret sievietēm, kuras dzīvo bez personu apliecinošiem dokumentiem; uzsver, ka ir nepieciešama piekļuve palīdzībai šādās situācijās, nebaidoties, ka tā rezultātā tiks veikti pasākumi uzturēšanās pārtraukšanai attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

12.

pauž nosodījumu par jebkāda veida vardarbību, cilvēku tirdzniecību, ļaunprātīgu izmantošanu un diskrimināciju pret sievietēm, kuras dzīvo bez personu apliecinošiem dokumentiem; uzsver, ka ir nepieciešama piekļuve palīdzībai šādās situācijās, nebaidoties, ka tā rezultātā tiks veikti pasākumi uzturēšanās pārtraukšanai attiecīgajā dalībvalstī;

| 13. | pieprasa īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) konvenciju Nr. 29 par piespiedu darbu; pieprasa vērst uzmanību uz tādā piespiedu darbā iesaistīto sieviešu īpašo situāciju, kas ietver ne tikai piespiedu prostitūciju, bet arī citu veidu piespiedu darbu, tostarp darbu mājsaimniecībās, un aizsargāt migrantes, kuras dzīvo bez personu apliecinošiem dokumentiem; |
| --- | --- |

13.

pieprasa īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) konvenciju Nr. 29 par piespiedu darbu; pieprasa vērst uzmanību uz tādā piespiedu darbā iesaistīto sieviešu īpašo situāciju, kas ietver ne tikai piespiedu prostitūciju, bet arī citu veidu piespiedu darbu, tostarp darbu mājsaimniecībās, un aizsargāt migrantes, kuras dzīvo bez personu apliecinošiem dokumentiem;

| 14. | aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu prostitūcijas un piespiedu darba izplatīšanos migranšu vidū; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu prostitūcijas un piespiedu darba izplatīšanos migranšu vidū;

| 15. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka direktīvas 6. pantā minētie drošības pasākumi tiek pareizi īstenoti, kas nozīmē, ka dalībvalstīm ir jānodrošina mehānismi, ar kuru palīdzību migrējošie darba ņēmēji var iesniegt prasību pret darba devēju par neizmaksātu atalgojumu; aicina dalībvalstis, NVO un visas pārējās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuru darbs ir saistīts ar migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem, īstenot informētības palielināšanas kampaņas, ar kurām šādiem migrantiem tiktu sniegta informācija par viņu tiesībām; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka direktīvas 6. pantā minētie drošības pasākumi tiek pareizi īstenoti, kas nozīmē, ka dalībvalstīm ir jānodrošina mehānismi, ar kuru palīdzību migrējošie darba ņēmēji var iesniegt prasību pret darba devēju par neizmaksātu atalgojumu; aicina dalībvalstis, NVO un visas pārējās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuru darbs ir saistīts ar migrantiem bez personu apliecinošiem dokumentiem, īstenot informētības palielināšanas kampaņas, ar kurām šādiem migrantiem tiktu sniegta informācija par viņu tiesībām;

| 16. | aicina dalībvalstis izbeigt diskriminācijas praksi, cīnīties pret nedeklarētu darbu un ekspluatāciju, tostarp ar darba inspekciju palīdzību, un nodrošināt piekļuvi veselības pamatpakalpojumiem; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis izbeigt diskriminācijas praksi, cīnīties pret nedeklarētu darbu un ekspluatāciju, tostarp ar darba inspekciju palīdzību, un nodrošināt piekļuvi veselības pamatpakalpojumiem;

| 17. | aicina dalībvalstis noteikt piemērotus apmācību kursus policijas spēkiem un citiem valsts dienestiem, kam varētu būt jāsaskaras ar migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem saistībā ar vardarbību dzimuma dēļ un seksuālo izmantošanu, no kā viņas varētu ciest; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis noteikt piemērotus apmācību kursus policijas spēkiem un citiem valsts dienestiem, kam varētu būt jāsaskaras ar migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem saistībā ar vardarbību dzimuma dēļ un seksuālo izmantošanu, no kā viņas varētu ciest;

| 18. | cieši iesaka, lai Komisija, nākotnē pārskatot direktīvu, ievieš iespēju izveidot mehānismus, ar kuru palīdzību nelikumīgie migranti varētu iesniegt anonīmu oficiālu sūdzību par vardarbīgu darba devēju; |
| --- | --- |

18.

cieši iesaka, lai Komisija, nākotnē pārskatot direktīvu, ievieš iespēju izveidot mehānismus, ar kuru palīdzību nelikumīgie migranti varētu iesniegt anonīmu oficiālu sūdzību par vardarbīgu darba devēju;

| 19. | mudina visas dalībvalstis ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas Konvenciju) un pareizi piemērot tās noteikumus, jo īpaši 59. pantu, kurā skaidri noteikts, ka pusēm ir jāveic pasākumi, kas nepieciešami izraidīšanas procedūras pārtraukšanai, un/vai laulības šķiršanas gadījumā jāpiešķir autonoma uzturēšanās atļauja tām migrantēm, kuru uzturēšanās statuss bijis atkarīgs no laulātā; |
| --- | --- |

19.

mudina visas dalībvalstis ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas Konvenciju) un pareizi piemērot tās noteikumus, jo īpaši 59. pantu, kurā skaidri noteikts, ka pusēm ir jāveic pasākumi, kas nepieciešami izraidīšanas procedūras pārtraukšanai, un/vai laulības šķiršanas gadījumā jāpiešķir autonoma uzturēšanās atļauja tām migrantēm, kuru uzturēšanās statuss bijis atkarīgs no laulātā;

| 20. | iesaka dalībvalstīm meklēt veidus, kā atzīt tā darba vērtību, ko dara sievietes, kuras sniedz vērtīgus pakalpojumus un palīdz nodrošināt uzņēmējvalsts sabiedrības funkcionēšanu; |
| --- | --- |

20.

iesaka dalībvalstīm meklēt veidus, kā atzīt tā darba vērtību, ko dara sievietes, kuras sniedz vērtīgus pakalpojumus un palīdz nodrošināt uzņēmējvalsts sabiedrības funkcionēšanu;

| 21. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visām migrantēm, tostarp migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem, kas cietušas no ļaunprātīgas izturēšanās un vardarbības, kas saistīta ar dzimumu, tiktu nodrošināta aizsardzība un atbalsts un tiktu apsvērti īpaši apstākļi, kuru dēļ viņām, pamatojoties uz humāniem apsvērumiem, varētu piešķirt patvērumu vai pastāvīgas uzturēšanās atļauju, tostarp arī migrantēm, kas izmantotas prostitūcijas nozarē; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visām migrantēm, tostarp migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem, kas cietušas no ļaunprātīgas izturēšanās un vardarbības, kas saistīta ar dzimumu, tiktu nodrošināta aizsardzība un atbalsts un tiktu apsvērti īpaši apstākļi, kuru dēļ viņām, pamatojoties uz humāniem apsvērumiem, varētu piešķirt patvērumu vai pastāvīgas uzturēšanās atļauju, tostarp arī migrantēm, kas izmantotas prostitūcijas nozarē;

| 22. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot direktīvu un izdot apliecinājumu par izraidīšanas atlikšanu, kā tas ir noteikts minētajā direktīvā, lai izvairītos no situācijas, kad personas juridiskais stāvoklis ir neskaidrs; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis pilnībā īstenot direktīvu un izdot apliecinājumu par izraidīšanas atlikšanu, kā tas ir noteikts minētajā direktīvā, lai izvairītos no situācijas, kad personas juridiskais stāvoklis ir neskaidrs;

| 23. | uzsver, ka, lai varētu izstrādāt un pārvaldīt saskaņotu publisko politiku, ir svarīgi vākt datus par konkrētu pieredzi, ar ko saskārušās sievietes bez personu apliecinošiem dokumentiem, un cieši uzsver, ka ir vajadzīgi ticami, precīzi, savlaicīgi un salīdzināmi dati par sieviešu bez personu apliecinošiem dokumentiem neaizsargātību, kas saistīta ar dzimumu, un viņu nespēju piekļūt tiesu iestādēm un pakalpojumiem Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka, lai varētu izstrādāt un pārvaldīt saskaņotu publisko politiku, ir svarīgi vākt datus par konkrētu pieredzi, ar ko saskārušās sievietes bez personu apliecinošiem dokumentiem, un cieši uzsver, ka ir vajadzīgi ticami, precīzi, savlaicīgi un salīdzināmi dati par sieviešu bez personu apliecinošiem dokumentiem neaizsargātību, kas saistīta ar dzimumu, un viņu nespēju piekļūt tiesu iestādēm un pakalpojumiem Eiropas Savienībā;

| 24. | aicina Komisiju, lai tā, veicot Direktīvas izvērtēšanu, pārskatītu šo direktīvu, nostiprinot aizturēto migrantu pamattiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju, lai tā, veicot Direktīvas izvērtēšanu, pārskatītu šo direktīvu, nostiprinot aizturēto migrantu pamattiesību aizsardzību;

| 25. | uzsver, ka imigrācijas represīvo virzienu atklāšanas aspekti nevienā brīdī nedrīkst aizskart cilvēka cieņu un apdraudēt pamattiesību īstenošanu vai pieļaut, ka sievietes nonāk vidē, kurā ir palielināts vardarbības un ļaunprātīgas izturēšanās risks; šā iemesla dēļ aicina Komisiju izdarīt grozījumus direktīvā, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas nenoregulēta statusa migrantu, jo īpaši grūtnieču un bērnu, cilvēktiesības; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka imigrācijas represīvo virzienu atklāšanas aspekti nevienā brīdī nedrīkst aizskart cilvēka cieņu un apdraudēt pamattiesību īstenošanu vai pieļaut, ka sievietes nonāk vidē, kurā ir palielināts vardarbības un ļaunprātīgas izturēšanās risks; šā iemesla dēļ aicina Komisiju izdarīt grozījumus direktīvā, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas nenoregulēta statusa migrantu, jo īpaši grūtnieču un bērnu, cilvēktiesības;

| 26. | atgādina, ka saskaņā ar direktīvu dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt, ka pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas atrodas aizturēšanas iestādēs, tiek izrādīta “humāna un cieņpilna attieksme”, pilnīgi ievērojot aizturētās personas cilvēka pamattiesības; pauž nožēlu saistībā ar ziņojumiem par vardarbību pret sievietēm aizturēšanas iestādēs; šajā saistībā aicina dalībvalstis izmeklēt visas sūdzības par fizisku vardarbību, kas vērsta pret aizturētajām personām; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka saskaņā ar direktīvu dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt, ka pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas atrodas aizturēšanas iestādēs, tiek izrādīta “humāna un cieņpilna attieksme”, pilnīgi ievērojot aizturētās personas cilvēka pamattiesības; pauž nožēlu saistībā ar ziņojumiem par vardarbību pret sievietēm aizturēšanas iestādēs; šajā saistībā aicina dalībvalstis izmeklēt visas sūdzības par fizisku vardarbību, kas vērsta pret aizturētajām personām;

| 27. | mudina dalībvalstis ņemt vērā ikvienu pazīmi, kas liecina, ka migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem tiek apspiestas vai cieš no necilvēcīgas izturēšanās; |
| --- | --- |

27.

mudina dalībvalstis ņemt vērā ikvienu pazīmi, kas liecina, ka migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem tiek apspiestas vai cieš no necilvēcīgas izturēšanās;

| 28. | aicina dalībvalstis nostiprināt sadarbību ar NVO un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas strādā šajā jomā, lai rastu alternatīvas aizturēšanas iestādēm, un strādāt, lai nodrošinātu, ka migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem nav jābaidās sadarboties ar cilvēkiem, kuriem viņām būtu jāsniedz atbalsts; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis nostiprināt sadarbību ar NVO un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas strādā šajā jomā, lai rastu alternatīvas aizturēšanas iestādēm, un strādāt, lai nodrošinātu, ka migrantēm bez personu apliecinošiem dokumentiem nav jābaidās sadarboties ar cilvēkiem, kuriem viņām būtu jāsniedz atbalsts;

| 29. | mudina Komisiju nodrošināt, lai ANO Konvencijā par bērna tiesībām (UNCRC) noteiktie standarti joprojām veidotu pamatu jebkurai darbībai bērnu tiesību jomā, un tāpēc aicina dalībvalstis pilnīgi un steidzami pārtraukt bērnu turēšanu apcietinājumā viņu imigrācijas statusa dēļ, aizsargāt bērnus pret vardarbību migrācijas politikas un procedūru ietvaros un pieņemt alternatīvas aizturēšanai, kuras ļautu bērniem palikt kopā ar ģimenes locekļiem un/vai aizbildņiem; |
| --- | --- |

29.

mudina Komisiju nodrošināt, lai ANO Konvencijā par bērna tiesībām (UNCRC) noteiktie standarti joprojām veidotu pamatu jebkurai darbībai bērnu tiesību jomā, un tāpēc aicina dalībvalstis pilnīgi un steidzami pārtraukt bērnu turēšanu apcietinājumā viņu imigrācijas statusa dēļ, aizsargāt bērnus pret vardarbību migrācijas politikas un procedūru ietvaros un pieņemt alternatīvas aizturēšanai, kuras ļautu bērniem palikt kopā ar ģimenes locekļiem un/vai aizbildņiem;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis, izmantojot pastiprinātu un integrētu pētījumu, likvidēt trūkumus informācijā attiecībā uz ticamiem datiem un esošajām zināšanām par to, cik daudz personu Eiropā ir bez personu apliecinošiem dokumentiem un kādā situācijā šīs personas atrodas, pastiprināti vērst Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) uzmanību uz to sieviešu situāciju, kuras dzīvo bez personu apliecinošiem dokumentiem, un vairāk ņemt vērā šīs sievietes, īstenojot stratēģijas “Eiropa 2020” iekļaušanas mērķus; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis, izmantojot pastiprinātu un integrētu pētījumu, likvidēt trūkumus informācijā attiecībā uz ticamiem datiem un esošajām zināšanām par to, cik daudz personu Eiropā ir bez personu apliecinošiem dokumentiem un kādā situācijā šīs personas atrodas, pastiprināti vērst Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) uzmanību uz to sieviešu situāciju, kuras dzīvo bez personu apliecinošiem dokumentiem, un vairāk ņemt vērā šīs sievietes, īstenojot stratēģijas “Eiropa 2020” iekļaušanas mērķus;

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt ES līmeņa informētības palielināšanas kampaņu ar mērķi izglītot migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem par viņu tiesībām; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt ES līmeņa informētības palielināšanas kampaņu ar mērķi izglītot migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem par viņu tiesībām;

| 32. | lai novērstu migrāciju, nodrošinot palīdzību attīstības jomā migrantu izcelsmes valstī, aicina pievērst īpašu uzmanību sieviešu situācijai, izglītošanai un tiesībām; |
| --- | --- |

32.

lai novērstu migrāciju, nodrošinot palīdzību attīstības jomā migrantu izcelsmes valstī, aicina pievērst īpašu uzmanību sieviešu situācijai, izglītošanai un tiesībām;

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt sievietēm, kuras dzīvo bez personu apliecinošiem dokumentiem, pietiekami daudz sieviešu dzimuma kontaktpersonu, aprūpes darbinieku, kompetento personu, ierēdņu un ekspertu; aicina veikt šos pasākumus aiz cieņas pret citām reliģijām un kultūrām un nepieciešamības novērst diskrimināciju; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt sievietēm, kuras dzīvo bez personu apliecinošiem dokumentiem, pietiekami daudz sieviešu dzimuma kontaktpersonu, aprūpes darbinieku, kompetento personu, ierēdņu un ekspertu; aicina veikt šos pasākumus aiz cieņas pret citām reliģijām un kultūrām un nepieciešamības novērst diskrimināciju;

o

o o

| 34. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

34.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.

(2)  OV L 328, 5.12.2002., 17. lpp.

(3)  OV L 168, 30.6.2009., 24. lpp.

(4)  OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.

(5)  OV L 261, 6.8.2004., 19. lpp.

(6)  OV C 199 E, 7.7.2012., 25. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0328.

(8)

Direktīvas 2008/115/EK 3. pants.

(9)  Tā ir situācija, kad migrantu bez personu apliecinošiem dokumentiem ir aizturējusi un identificējusi imigrācijas iestāde, un izdevusi lēmumu par izraidīšanu, kura izpilde ir atlikta, taču šim migrantam nav dokumenta, kas apliecinātu, ka izraidīšanas lēmuma izpilde ir atlikta.

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus, 10. apsvērums.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/59

---

P7_TA(2014)0069

Rīcības plāns Eiropas tēraudrūpniecības konkurētspējas un ilgtspējas nodrošināšanai

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcija par rīcības plānu Eiropas tēraudrūpniecības konkurētspējas un ilgtspējas nodrošināšanai (2013/2177(INI))

(2017/C 093/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību XVII sadaļas 173. pantu (bijušais Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 157. pants), kas attiecas uz ES rūpniecības politiku un cita starpā uz Savienības rūpniecības konkurētspēju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību XVII sadaļas 173. pantu (bijušais Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 157. pants), kas attiecas uz ES rūpniecības politiku un cita starpā uz Savienības rūpniecības konkurētspēju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 11. jūnija paziņojumu par rīcības plānu tēraudrūpniecībai “Rīcības plāns konkurētspējīgai un ilgtspējīgai tēraudrūpniecībai Eiropā” (COM(2013)0407), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 11. jūnija paziņojumu par rīcības plānu tēraudrūpniecībai “Rīcības plāns konkurētspējīgai un ilgtspējīgai tēraudrūpniecībai Eiropā” (COM(2013)0407),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. jūnija ziņojumu “Novērtējums par kopējo izmaksu ietekmi uz tēraudrūpniecību” (1), kuru Komisija pasūtīja veikt Eiropas Politikas pētījumu centram, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. jūnija ziņojumu “Novērtējums par kopējo izmaksu ietekmi uz tēraudrūpniecību” (1), kuru Komisija pasūtīja veikt Eiropas Politikas pētījumu centram,

| — | ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par reģionālajām stratēģijām rūpniecības rajoniem Eiropas Savienībā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par reģionālajām stratēģijām rūpniecības rajoniem Eiropas Savienībā (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. marta paziņojumu “Zaļā grāmata — klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam” (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. marta paziņojumu “Zaļā grāmata — klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam” (COM(2013)0169),

| — | ņemot vērā ieteikumus, kurus 2013. gada 12. februārī sniedza augsta līmeņa apaļā galda sanāksmē par Eiropas tēraudrūpniecības nākotni (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikumus, kurus 2013. gada 12. februārī sniedza augsta līmeņa apaļā galda sanāksmē par Eiropas tēraudrūpniecības nākotni (3),

| — | ņemot vērā tā 2013. gada 4. februāra debates, kas tika organizētas pēc Komisijas paziņojuma, par Eiropas rūpniecības atlabšanu, ņemot vērā pašreizējās grūtības (2013/2538(RSP)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2013. gada 4. februāra debates, kas tika organizētas pēc Komisijas paziņojuma, par Eiropas rūpniecības atlabšanu, ņemot vērā pašreizējās grūtības (2013/2538(RSP)),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 13. decembra rezolūciju par ES tēraudrūpniecību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 13. decembra rezolūciju par ES tēraudrūpniecību (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai — atjaunināts paziņojums par rūpniecības politiku” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai — atjaunināts paziņojums par rūpniecības politiku” (COM(2012)0582),

| — | ņemot vērā 2012. gada 14. jūnija rezolūciju “Akts par vienoto tirgu — turpmākie pasākumi izaugsmes nodrošināšanai” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 14. jūnija rezolūciju “Akts par vienoto tirgu — turpmākie pasākumi izaugsmes nodrošināšanai” (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 30. maija paziņojumu “Rīcība stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2012)0299), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 30. maija paziņojumu “Rīcība stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2012)0299),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 14. oktobra paziņojumu “Rūpniecības politika — konkurētspējas uzlabošana” (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 14. oktobra paziņojumu “Rūpniecības politika — konkurētspējas uzlabošana” (COM(2011)0642),

| — | ņemot vērā 2011. gada 9. marta rezolūciju par rūpniecības politiku globalizācijas laikmetā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 9. marta rezolūciju par rūpniecības politiku globalizācijas laikmetā (6),

| — | ņemot vērā tā 2010. gada 11. marta rezolūciju par ieguldījumiem zemas oglekļa dioksīda emisijas tehnoloģiju attīstībā (SET plāns) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2010. gada 11. marta rezolūciju par ieguldījumiem zemas oglekļa dioksīda emisijas tehnoloģiju attīstībā (SET plāns) (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. februāra paziņojumu “Izejvielu nodrošināšana Eiropas turpmākas labklājības nolūkos. Priekšlikums Eiropas inovācijas partnerībai izejvielu jomā” (COM(2012)0082), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. februāra paziņojumu “Izejvielu nodrošināšana Eiropas turpmākas labklājības nolūkos. Priekšlikums Eiropas inovācijas partnerībai izejvielu jomā” (COM(2012)0082),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. decembra dienestu darba dokumentu “Izejvielu ceļvedis tādu energotehnoloģiju izmantošanai, kas rada mazas oglekļa dioksīda emisijas” (SEC(2011)1609), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. decembra dienestu darba dokumentu “Izejvielu ceļvedis tādu energotehnoloģiju izmantošanai, kas rada mazas oglekļa dioksīda emisijas” (SEC(2011)1609),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. marta paziņojumu “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. marta paziņojumu “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” (COM(2011)0112),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. decembra atzinumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. decembra atzinumu (8),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 28. novembra atzinumu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 28. novembra atzinumu (9),

| — | ņemot vērā Eurofound pētījumu par sociālo partneru organizācijām tērauda nozarē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound pētījumu par sociālo partneru organizācijām tērauda nozarē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A7-0028/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A7-0028/2014),

| A. | tā kā pēc EOTK līguma termiņa beigām Eiropas ogļu un tērauda nozares reglamentē ES Līguma noteikumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc EOTK līguma termiņa beigām Eiropas ogļu un tērauda nozares reglamentē ES Līguma noteikumi;

| B. | tā kā Eiropas ogļu un tērauda nozarei ir būtiska vēsturiska nozīme Eiropas integrācijā un tā veido Eiropas rūpniecības pievienotās vērtības pamatu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas ogļu un tērauda nozarei ir būtiska vēsturiska nozīme Eiropas integrācijā un tā veido Eiropas rūpniecības pievienotās vērtības pamatu;

| C. | tā kā Eiropas tēraudrūpniecība ir otra lielākā pasaulē tērauda ražošanas ziņā un tā ir stratēģiski nozīmīga vairākām lielām Eiropas rūpniecības nozarēm, piemēram, sauszemes un jūras transportam, būvniecībai, mašīnbūvei, sadzīves elektrotehnisko ierīču nozarei, enerģētikai un aizsardzībai; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas tēraudrūpniecība ir otra lielākā pasaulē tērauda ražošanas ziņā un tā ir stratēģiski nozīmīga vairākām lielām Eiropas rūpniecības nozarēm, piemēram, sauszemes un jūras transportam, būvniecībai, mašīnbūvei, sadzīves elektrotehnisko ierīču nozarei, enerģētikai un aizsardzībai;

| D. | tā kā ES daļa pasaules tērauda ražošanas apjomā pēdējo desmit gadu laikā ir samazinājusies uz pusi un tagad Ķīnā tiek saražoti gandrīz 50 % no pasaules ražošanas apjoma; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES daļa pasaules tērauda ražošanas apjomā pēdējo desmit gadu laikā ir samazinājusies uz pusi un tagad Ķīnā tiek saražoti gandrīz 50 % no pasaules ražošanas apjoma;

| E. | tā kā ilgtermiņā ir paredzams palielināts pasaules līmeņa pieprasījums pēc tērauda un tērauds arī turpmāk būs nozīmīgs materiāls Eiropas rūpniecisko vērtību ķēdēs un tā kā līdz ar to Eiropas Savienības interesēs ir saglabāt tā ražošanu iekšzemē; |
| --- | --- |

E.

tā kā ilgtermiņā ir paredzams palielināts pasaules līmeņa pieprasījums pēc tērauda un tērauds arī turpmāk būs nozīmīgs materiāls Eiropas rūpniecisko vērtību ķēdēs un tā kā līdz ar to Eiropas Savienības interesēs ir saglabāt tā ražošanu iekšzemē;

| F. | tā kā Eiropas Savienībai ir jāveicina rūpnieciskās ražošanas attīstības politika visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu darbavietas ES un gādātu, lai pašreizējais 15,2 % IKP īpatsvars pieaugtu līdz vismaz 20 % 2020. gadā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Savienībai ir jāveicina rūpnieciskās ražošanas attīstības politika visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu darbavietas ES un gādātu, lai pašreizējais 15,2 % IKP īpatsvars pieaugtu līdz vismaz 20 % 2020. gadā;

| G. | tā kā ES tēraudrūpniecība ir svarīgs darba devējs, nodrošinot 350 000 tiešu darbavietu un vēl vairākus miljonus darbavietu saistītās nozarēs, tostarp pārstrādes piegādes ķēdē; tā kā jebkāda pārstrukturēšana būtiski ietekmē attiecīgo ģeogrāfisko teritoriju; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES tēraudrūpniecība ir svarīgs darba devējs, nodrošinot 350 000 tiešu darbavietu un vēl vairākus miljonus darbavietu saistītās nozarēs, tostarp pārstrādes piegādes ķēdē; tā kā jebkāda pārstrukturēšana būtiski ietekmē attiecīgo ģeogrāfisko teritoriju;

| H. | tā kā salīdzinājumā ar citām nozarēm tēraudrūpniecībā rūpnieciskās attiecības ir stingri noteiktas; tā kā šādu iezīmi apliecina liela iesaistīšanās arodbiedrībās, spēcīgas darba devēju organizācijas un to lielais skaits, kā arī lielais koplīgumu pārklājums; tā kā tas vērojams arī Eiropas līmenī –– tajā tēraudrūpniecība parasti ir bijusi priekšgalā sociālās partnerības attiecību veidošanas jomā (10); |
| --- | --- |

H.

tā kā salīdzinājumā ar citām nozarēm tēraudrūpniecībā rūpnieciskās attiecības ir stingri noteiktas; tā kā šādu iezīmi apliecina liela iesaistīšanās arodbiedrībās, spēcīgas darba devēju organizācijas un to lielais skaits, kā arī lielais koplīgumu pārklājums; tā kā tas vērojams arī Eiropas līmenī –– tajā tēraudrūpniecība parasti ir bijusi priekšgalā sociālās partnerības attiecību veidošanas jomā (10);

| I. | tā kā, neraugoties uz Eiropas tēraudrūpniecības pastāvīgajiem centieniem pētniecības un izstrādes jomā, un uz tās ieguldījumiem, lai samazinātu ietekmi uz vidi un nodrošinātu resursu efektivitāti, tās globālā konkurētspēja ir apdraudēta vairāku faktoru dēļ:






  — | pieprasījums pēc tērauda ir ievērojami samazinājies finanšu un ekonomikas krīzes dēļ un strukturālu izmaiņu dēļ dažās tēraudu izmantojošās nozarēs, |
| --- | --- | --- |

I.

tā kā, neraugoties uz Eiropas tēraudrūpniecības pastāvīgajiem centieniem pētniecības un izstrādes jomā, un uz tās ieguldījumiem, lai samazinātu ietekmi uz vidi un nodrošinātu resursu efektivitāti, tās globālā konkurētspēja ir apdraudēta vairāku faktoru dēļ:

—

pieprasījums pēc tērauda ir ievērojami samazinājies finanšu un ekonomikas krīzes dēļ un strukturālu izmaiņu dēļ dažās tēraudu izmantojošās nozarēs,

| — | tās darbības izmaksas ir būtiski augstākas nekā konkurentiem, |
| --- | --- |

—

tās darbības izmaksas ir būtiski augstākas nekā konkurentiem,

| — | nežēlīga konkurence ar trešo valstu uzņēmumiem, kuriem nav jāievēro tik stingri reglamentējoši standarti, kādus piemēro uzņēmumiem, kas strādā ES; |
| --- | --- |

—

nežēlīga konkurence ar trešo valstu uzņēmumiem, kuriem nav jāievēro tik stingri reglamentējoši standarti, kādus piemēro uzņēmumiem, kas strādā ES;

| J. | tā kā tērauda nozares kopējo izmaksu novērtējums liecina, ka atbilstība ES regulējumam ievērojami nosaka ES tērauda ražotāju peļņas daļu; |
| --- | --- |

J.

tā kā tērauda nozares kopējo izmaksu novērtējums liecina, ka atbilstība ES regulējumam ievērojami nosaka ES tērauda ražotāju peļņas daļu;

| K. | tā kā uzskatām, ka ES vides un enerģētikas politika rada sarežģītu uzņēmējdarbības vidi dzelzs un tēraudrūpniecībai, jo īpaši paaugstinot enerģijas cenas un padarot ES ražošanu nespējīgu konkurēt pasaules tirgū; |
| --- | --- |

K.

tā kā uzskatām, ka ES vides un enerģētikas politika rada sarežģītu uzņēmējdarbības vidi dzelzs un tēraudrūpniecībai, jo īpaši paaugstinot enerģijas cenas un padarot ES ražošanu nespējīgu konkurēt pasaules tirgū;

| L. | tā kā enerģijas izmaksas veido līdz 40 % no kopējām darbības izmaksām, un tā kā elektroenerģijas cenas Eiropas Savienībā rūpniecisko izstrādājumu galapatērētājiem ierobežo Eiropas uzņēmumu konkurētspēju globalizētajā tirgū; |
| --- | --- |

L.

tā kā enerģijas izmaksas veido līdz 40 % no kopējām darbības izmaksām, un tā kā elektroenerģijas cenas Eiropas Savienībā rūpniecisko izstrādājumu galapatērētājiem ierobežo Eiropas uzņēmumu konkurētspēju globalizētajā tirgū;

| M. | tā kā tēraudrūpniecība, proti, īpašu tērauda materiālu jomā pilnībā ir globāla un Eiropa saskaras ar spēcīgu trešo valstu konkurenci, savukārt ražošanas izmaksas ES ir augstākas vienpusējā izmaksu sloga dēļ ES iekšienē, ko galvenokārt izraisa ES enerģētikas un klimata politika, radot situāciju, kurā gāzes cenas ES ir trīs līdz četras reizes augstākas nekā ASV, savukārt elektrības cenas salīdzinājumā ar ASV ir divkāršas; |
| --- | --- |

M.

tā kā tēraudrūpniecība, proti, īpašu tērauda materiālu jomā pilnībā ir globāla un Eiropa saskaras ar spēcīgu trešo valstu konkurenci, savukārt ražošanas izmaksas ES ir augstākas vienpusējā izmaksu sloga dēļ ES iekšienē, ko galvenokārt izraisa ES enerģētikas un klimata politika, radot situāciju, kurā gāzes cenas ES ir trīs līdz četras reizes augstākas nekā ASV, savukārt elektrības cenas salīdzinājumā ar ASV ir divkāršas;

| N. | tā kā tērauda lūžņu eksports no ES pārsniedz to importu un tādējādi ES zaudē būtisku daudzumu vērtīgu otrreizējo izejvielu bieži vien par labu tērauda ražošanai valstīs, kurās tiesību akti vides jomā nav tik stingri kā ES spēkā esošie; tā kā ES tēraudrūpniecība ir atkarīga no izejmateriālu importa, savukārt uz 40 % no pasaules rūpnieciskajiem izejmateriāliem attiecas eksporta ierobežojumi un Eiropa eksportē lielu daudzumu tērauda lūžņu, kuru eksportu daudzas valstis ierobežo; |
| --- | --- |

N.

tā kā tērauda lūžņu eksports no ES pārsniedz to importu un tādējādi ES zaudē būtisku daudzumu vērtīgu otrreizējo izejvielu bieži vien par labu tērauda ražošanai valstīs, kurās tiesību akti vides jomā nav tik stingri kā ES spēkā esošie; tā kā ES tēraudrūpniecība ir atkarīga no izejmateriālu importa, savukārt uz 40 % no pasaules rūpnieciskajiem izejmateriāliem attiecas eksporta ierobežojumi un Eiropa eksportē lielu daudzumu tērauda lūžņu, kuru eksportu daudzas valstis ierobežo;

| O. | tā kā nodarbinātības prognozes tērauda nozarē rada nopietnas bažas, jo pēdējo gadu laikā jaudas samazinājuma un ražotņu slēgšanas dēļ ir zaudēti vairāk nekā 65 000 darbavietu, |
| --- | --- |

O.

tā kā nodarbinātības prognozes tērauda nozarē rada nopietnas bažas, jo pēdējo gadu laikā jaudas samazinājuma un ražotņu slēgšanas dēļ ir zaudēti vairāk nekā 65 000 darbavietu,

| P. | tā kā pašreizējā krīze rada milzīgas sociālas grūtības darba ņēmējiem un skartajiem reģioniem, un tā kā pārstrukturēšanā iesaistītajiem uzņēmumiem ir jārīkojas sociāli atbildīgi, jo pieredze apliecina, ka veiksmīga pārstrukturēšana nav iespējama bez pietiekama sociālā dialoga; |
| --- | --- |

P.

tā kā pašreizējā krīze rada milzīgas sociālas grūtības darba ņēmējiem un skartajiem reģioniem, un tā kā pārstrukturēšanā iesaistītajiem uzņēmumiem ir jārīkojas sociāli atbildīgi, jo pieredze apliecina, ka veiksmīga pārstrukturēšana nav iespējama bez pietiekama sociālā dialoga;

| Q. | tā kā pašreizējā krīze ir izraisījusi tērauda pārprodukciju pasaulē; tā kā tomēr sagaidāms, ka 2050. gadā tērauda un citu pamatmetālu lietojums divas vai trīs reizes pārsniegs pašreizējo līmeni, un Eiropas tēraudrūpniecībai tuvākajos gados ir jāizdzīvo šajā “nāves ielejā”, jāiegulda un jāuzlabo sava konkurētspēja; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pašreizējā krīze ir izraisījusi tērauda pārprodukciju pasaulē; tā kā tomēr sagaidāms, ka 2050. gadā tērauda un citu pamatmetālu lietojums divas vai trīs reizes pārsniegs pašreizējo līmeni, un Eiropas tēraudrūpniecībai tuvākajos gados ir jāizdzīvo šajā “nāves ielejā”, jāiegulda un jāuzlabo sava konkurētspēja;

| R. | tā kā, lai pārstrukturēšana būtu ekonomiski veiksmīga un sociāli atbildīga, tā ir jāiekļauj ilgtermiņa stratēģijā, kuras mērķis ir nodrošināt un stiprināt ilgtermiņa ilgtspējību un uzņēmuma konkurētspēju, |
| --- | --- |

R.

tā kā, lai pārstrukturēšana būtu ekonomiski veiksmīga un sociāli atbildīga, tā ir jāiekļauj ilgtermiņa stratēģijā, kuras mērķis ir nodrošināt un stiprināt ilgtermiņa ilgtspējību un uzņēmuma konkurētspēju,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu tēraudrūpniecībai Eiropā kā nozīmīgu elementu, lai nepieļautu turpmāku tērauda ražošanas pārvietošanu ārpus Eiropas; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu tēraudrūpniecībai Eiropā kā nozīmīgu elementu, lai nepieļautu turpmāku tērauda ražošanas pārvietošanu ārpus Eiropas;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas pieeju, turpinot dialogu starp ES iestādēm, rūpniecības nozares vadītājiem un arodbiedrībām, veidojot pastāvīgu augsta līmeņa apaļā galda diskusiju par tēraudu, kā arī Eiropas nozaru sociālā dialoga komitejas; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas pieeju, turpinot dialogu starp ES iestādēm, rūpniecības nozares vadītājiem un arodbiedrībām, veidojot pastāvīgu augsta līmeņa apaļā galda diskusiju par tēraudu, kā arī Eiropas nozaru sociālā dialoga komitejas;

| 3. | atzinīgi vērtē tērauda nozares augsta līmeņa grupas izveidošanu, tomēr pauž nožēlu, ka sanāksmes notiek reti — reizi gadā; uzskata, ka ir būtiski, lai vietējās un reģionālās pārvaldes cieši iesaistītos procesā, atvieglojot un veicinot to Eiropas reģionu, kuros atrodas tērauda ražošanas uzņēmumi, dalību tērauda nozares augsta līmeņa grupā, lai veicinātu Kopienas ieinteresēto pušu sadarbību, informācijas un paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē tērauda nozares augsta līmeņa grupas izveidošanu, tomēr pauž nožēlu, ka sanāksmes notiek reti — reizi gadā; uzskata, ka ir būtiski, lai vietējās un reģionālās pārvaldes cieši iesaistītos procesā, atvieglojot un veicinot to Eiropas reģionu, kuros atrodas tērauda ražošanas uzņēmumi, dalību tērauda nozares augsta līmeņa grupā, lai veicinātu Kopienas ieinteresēto pušu sadarbību, informācijas un paraugprakses apmaiņu;

| 4. | uzsver, ka spēkā esošie Eiropas konkurences un valsts atbalsta noteikumi nodrošina tērauda nozarei stabilus pamatnosacījumus; aicina Komisiju arī turpmāk konsekventi izsekot un sodīt konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka spēkā esošie Eiropas konkurences un valsts atbalsta noteikumi nodrošina tērauda nozarei stabilus pamatnosacījumus; aicina Komisiju arī turpmāk konsekventi izsekot un sodīt konkurences izkropļojumus;

I.   
  PAMATNOSACĪJUMU PILNVEIDOŠANA

I.1.   Pieprasījuma veicināšana

| 5. | uzsver, ka ilgtspējīga izaugsme ir atkarīga no spēcīgas Eiropas rūpniecības, un tāpēc mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt stratēģisku attīstību galvenajās nozarēs, kurās tiek izmantots tērauds, stimulējot ieguldījumu nosacījumus, tostarp pētniecībai, inovācijai un prasmju apgūšanai, radot stimulus efektīviem un taisnīgiem ražošanas procesiem (piemēram, izmantojot standartizāciju un valsts iepirkuma politiku), stiprinot iekšējo tirgu un sekmējot Eiropas infrastruktūras attīstības projektus sadarbībā ar visiem attiecīgajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ilgtspējīga izaugsme ir atkarīga no spēcīgas Eiropas rūpniecības, un tāpēc mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt stratēģisku attīstību galvenajās nozarēs, kurās tiek izmantots tērauds, stimulējot ieguldījumu nosacījumus, tostarp pētniecībai, inovācijai un prasmju apgūšanai, radot stimulus efektīviem un taisnīgiem ražošanas procesiem (piemēram, izmantojot standartizāciju un valsts iepirkuma politiku), stiprinot iekšējo tirgu un sekmējot Eiropas infrastruktūras attīstības projektus sadarbībā ar visiem attiecīgajiem dalībniekiem;

| 6. | uzskata, ka būvniecība ir viena no galvenajām tērauda patēriņa nozarēm, un, lai to kāpinātu, ir jāveic visaptverošs ES mēroga pētījums par publisko būvdarbu paplašināšanu ne vien sakaru un transporta infrastruktūrās, bet arī, lai veicinātu publiskos būvdarbus tādās nozarēs kā izglītība, kultūra, valsts pārvalde, kā arī saistībā ar ilgtspējīgu būvniecību un energoefektivitāti; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka būvniecība ir viena no galvenajām tērauda patēriņa nozarēm, un, lai to kāpinātu, ir jāveic visaptverošs ES mēroga pētījums par publisko būvdarbu paplašināšanu ne vien sakaru un transporta infrastruktūrās, bet arī, lai veicinātu publiskos būvdarbus tādās nozarēs kā izglītība, kultūra, valsts pārvalde, kā arī saistībā ar ilgtspējīgu būvniecību un energoefektivitāti;

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi un lietderīgi izveidot transatlantisku tirdzniecības un ieguldījumu partnerību, lai nostiprinātu tirdzniecību un pieprasījumu galvenajās nozarēs, kurās izmanto tēraudu, un šā iemesla dēļ pieprasa sākt attiecīgas sarunas, kuru iznākums neapdraudētu ES rūpniecisko konkurētspēju nevienā no minētajām nozarēm; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir svarīgi un lietderīgi izveidot transatlantisku tirdzniecības un ieguldījumu partnerību, lai nostiprinātu tirdzniecību un pieprasījumu galvenajās nozarēs, kurās izmanto tēraudu, un šā iemesla dēļ pieprasa sākt attiecīgas sarunas, kuru iznākums neapdraudētu ES rūpniecisko konkurētspēju nevienā no minētajām nozarēm;

| 8. | prasa Komisijai izveidot tērauda tirgus padziļinātas analīzes instrumentu, kas varētu sniegt precīzu informāciju par Eiropas un starptautisku tērauda un otrreizējās pārstrādes izejvielu piegādes un pieprasījuma līdzsvaru pasaulē, nodalot šā tirgus attīstības strukturālos un cikliskos komponentus; uzskata, ka tērauda tirgus uzraudzība ievērojami palielinātu tērauda un metāllūžņu tirgu pārredzamību un sniegtu vērtīgu ieguldījumu korektīviem un aktīviem pasākumiem, kuri noteikti būs jāveic tēraudrūpniecības cikliskuma dēļ; |
| --- | --- |

8.

prasa Komisijai izveidot tērauda tirgus padziļinātas analīzes instrumentu, kas varētu sniegt precīzu informāciju par Eiropas un starptautisku tērauda un otrreizējās pārstrādes izejvielu piegādes un pieprasījuma līdzsvaru pasaulē, nodalot šā tirgus attīstības strukturālos un cikliskos komponentus; uzskata, ka tērauda tirgus uzraudzība ievērojami palielinātu tērauda un metāllūžņu tirgu pārredzamību un sniegtu vērtīgu ieguldījumu korektīviem un aktīviem pasākumiem, kuri noteikti būs jāveic tēraudrūpniecības cikliskuma dēļ;

| 9. | aicina Komisiju izmantot šo tirgus analīzes instrumentu, lai prognozētu riskus, un izpētīt, kā ražotņu slēgšana ietekmē nozares atveseļošanos; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju izmantot šo tirgus analīzes instrumentu, lai prognozētu riskus, un izpētīt, kā ražotņu slēgšana ietekmē nozares atveseļošanos;

I.2.   Nodarbinātība

| 10. | uzskata, ka Komisijai, dalībvalstīm, rūpniecības nozarei un arodbiedrībām jārīkojas kopīgi, lai tērauda nozarē saglabātu un piesaistītu kvalificētus darbiniekus, talantīgus, augsti kvalificētus zinātniekus un vadītājus, kā arī, izmantojot mācekļu shēmas, jaunus talantīgus cilvēkus, tādējādi nodrošinot dinamisku un inovatīvu darbaspēku; atgādina, cik nozīmīga ir reģionālo augstskolu un rūpniecības pētniecības institūtu izcilība, lai reģionos izveidotu apstākļus konkurētspējīgai tēraudrūpniecībai; mudina Komisiju un dalībvalstis īstenot tūlītējas darbības, lai izvairītos no zināšanu zaudēšanas un samazinātu darbavietu zudumu; prasa uzlabot pārmaiņu plānošanu un pārvaldību, veicinot apmācības, uzlabojot prasmes un atbalstot pārkvalifikāciju; pauž bažas par sistemātisku risinājumu trūkumu saistībā ar paaudžu maiņu un nākotnes prasmju nepietiekamību, kā arī par zināšanu un kompetenču zudumu un uzsver nepieciešamību saglabāt un attīstīt darbaspēku un prasmes, kas ir īpaši svarīgs faktors nozares konkurētspējai nākotnē; mudina Komisiju, izmantojot programmas “Erasmus visiem” un “Erasmus uzņēmējiem” veicināt nozaru prasmju apvienības, kas, pamatojoties uz datiem par nepieciešamajām prasmēm un to novērtējumu, izstrādās un īstenos mācību programmas un vienotas metodes, tostarp mācības darbavietā; aicina veikt pasākumus, lai pilnveidotu instrumentus, kas palīdzētu darba ņēmējiem un attīstītu profesionālo apmācību, lai veicinātu un atbalstītu nozarē strādājošo pārcelšanu citā amatā pēc uzņēmumu pārstrukturēšanas; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Komisijai, dalībvalstīm, rūpniecības nozarei un arodbiedrībām jārīkojas kopīgi, lai tērauda nozarē saglabātu un piesaistītu kvalificētus darbiniekus, talantīgus, augsti kvalificētus zinātniekus un vadītājus, kā arī, izmantojot mācekļu shēmas, jaunus talantīgus cilvēkus, tādējādi nodrošinot dinamisku un inovatīvu darbaspēku; atgādina, cik nozīmīga ir reģionālo augstskolu un rūpniecības pētniecības institūtu izcilība, lai reģionos izveidotu apstākļus konkurētspējīgai tēraudrūpniecībai; mudina Komisiju un dalībvalstis īstenot tūlītējas darbības, lai izvairītos no zināšanu zaudēšanas un samazinātu darbavietu zudumu; prasa uzlabot pārmaiņu plānošanu un pārvaldību, veicinot apmācības, uzlabojot prasmes un atbalstot pārkvalifikāciju; pauž bažas par sistemātisku risinājumu trūkumu saistībā ar paaudžu maiņu un nākotnes prasmju nepietiekamību, kā arī par zināšanu un kompetenču zudumu un uzsver nepieciešamību saglabāt un attīstīt darbaspēku un prasmes, kas ir īpaši svarīgs faktors nozares konkurētspējai nākotnē; mudina Komisiju, izmantojot programmas “Erasmus visiem” un “Erasmus uzņēmējiem” veicināt nozaru prasmju apvienības, kas, pamatojoties uz datiem par nepieciešamajām prasmēm un to novērtējumu, izstrādās un īstenos mācību programmas un vienotas metodes, tostarp mācības darbavietā; aicina veikt pasākumus, lai pilnveidotu instrumentus, kas palīdzētu darba ņēmējiem un attīstītu profesionālo apmācību, lai veicinātu un atbalstītu nozarē strādājošo pārcelšanu citā amatā pēc uzņēmumu pārstrukturēšanas;

| 11. | uzskata, ka piemērotas rūpniecības politikas trūkuma un ārkārtīgi augsto enerģijas izmaksu dēļ Eiropas rūpniecība zaudē ilgtermiņa konkurētspēju; norāda, ka augstas enerģijas un izejmateriālu izmaksas ir ne tikai tādēļ, ka šie produkti ir jāimportē no trešām valstīm, bet tam par iemeslu ir arī iekšējie faktori; piekrīt Komisijas viedoklim, ka pašreizējā tērauda nozares pārstrukturēšana ir radījusi sociālās problēmas, samazinot darbavietu skaitu; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka piemērotas rūpniecības politikas trūkuma un ārkārtīgi augsto enerģijas izmaksu dēļ Eiropas rūpniecība zaudē ilgtermiņa konkurētspēju; norāda, ka augstas enerģijas un izejmateriālu izmaksas ir ne tikai tādēļ, ka šie produkti ir jāimportē no trešām valstīm, bet tam par iemeslu ir arī iekšējie faktori; piekrīt Komisijas viedoklim, ka pašreizējā tērauda nozares pārstrukturēšana ir radījusi sociālās problēmas, samazinot darbavietu skaitu;

| 12. | prasa, izstrādājot jaunu Eiropas stratēģiju par drošību un veselības aizsardzību darbā, kā arī pamatnostādnes pensiju un citu sociālo pabalstu jomā, ņemt vērā ar tēraudrūpniecības ražošanas procesu saistītā darba smagumu un stresu darbiniekiem un apakšuzņēmējiem (11); uzsver, ka darba ņēmēji tēraudrūpniecības nozarē ir pakļauti augstākam darba spriedzes un fiziskam riskam un savas profesionālās darbības dēļ biežāk saskaras ar veselības problēmām nekā ES 28 dalībvalstu darba ņēmēji vidēji; |
| --- | --- |

12.

prasa, izstrādājot jaunu Eiropas stratēģiju par drošību un veselības aizsardzību darbā, kā arī pamatnostādnes pensiju un citu sociālo pabalstu jomā, ņemt vērā ar tēraudrūpniecības ražošanas procesu saistītā darba smagumu un stresu darbiniekiem un apakšuzņēmējiem (11); uzsver, ka darba ņēmēji tēraudrūpniecības nozarē ir pakļauti augstākam darba spriedzes un fiziskam riskam un savas profesionālās darbības dēļ biežāk saskaras ar veselības problēmām nekā ES 28 dalībvalstu darba ņēmēji vidēji;

| 13. | atzinīgi vērtē sociālo dialogu ar darba ņēmēju pārstāvjiem, kā arī papildu sociālo dialogu struktūru pieejamību (formālo un neformālo), piemēram, darba grupas, koordinācijas komitejas u. c., piedāvājot darba ņēmējiem un darba devējiem viedokļu apmaiņas iespējas; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē sociālo dialogu ar darba ņēmēju pārstāvjiem, kā arī papildu sociālo dialogu struktūru pieejamību (formālo un neformālo), piemēram, darba grupas, koordinācijas komitejas u. c., piedāvājot darba ņēmējiem un darba devējiem viedokļu apmaiņas iespējas;

| 14. | uzsver, ka ir jāvelta īpaša uzmanība nozares raksturīgajām iezīmēm, lai vairāk veicinātu sociālo dialogu Eiropas tērauda nozarē, nosakot īpašus iemeslus, piemēram, fiziski smagais darbs, kas saistīts ar tērauda ražošanu, darbaspēka raksturīgās īpatnības, vides apsvērumi, tehnoloģisko inovāciju izplatīšana un būtiska Eiropas tērauda nozares pārstrukturēšana; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir jāvelta īpaša uzmanība nozares raksturīgajām iezīmēm, lai vairāk veicinātu sociālo dialogu Eiropas tērauda nozarē, nosakot īpašus iemeslus, piemēram, fiziski smagais darbs, kas saistīts ar tērauda ražošanu, darbaspēka raksturīgās īpatnības, vides apsvērumi, tehnoloģisko inovāciju izplatīšana un būtiska Eiropas tērauda nozares pārstrukturēšana;

| 15. | uzsver, ka rīcības plāna īstenošanā jāpievērš uzmanība arī ekonomikas krīzes īstermiņa ietekmei uz nozares darbaspēku un konkurētspēju, un aicina Komisiju cieši uzraudzīt jaudas samazinājumus un ražotņu slēgšanu Eiropā; uzskata, ka ES līdzekļus nedrīkst izmantot, lai saglabātu dažu iekārtu saimniecisko darbību, jo tas varētu izkropļot konkurenci starp ES tērauda ražotājiem, bet šos līdzekļus var izmantot tikai tam, lai mazinātu ražotņu slēgšanas vai štatu samazināšanas radīto ietekmi uz darba ņēmējiem un veicinātu jauniešu nodarbinātību šajā nozarē; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka rīcības plāna īstenošanā jāpievērš uzmanība arī ekonomikas krīzes īstermiņa ietekmei uz nozares darbaspēku un konkurētspēju, un aicina Komisiju cieši uzraudzīt jaudas samazinājumus un ražotņu slēgšanu Eiropā; uzskata, ka ES līdzekļus nedrīkst izmantot, lai saglabātu dažu iekārtu saimniecisko darbību, jo tas varētu izkropļot konkurenci starp ES tērauda ražotājiem, bet šos līdzekļus var izmantot tikai tam, lai mazinātu ražotņu slēgšanas vai štatu samazināšanas radīto ietekmi uz darba ņēmējiem un veicinātu jauniešu nodarbinātību šajā nozarē;

| 16. | uzsver, ka pieprasījuma samazināšanās nedrīkst veicināt negodīgu konkurenci starp dalībvalstīm attiecībā uz darbavietām; šajā saistībā aicina rast Eiropas līmeņa risinājumu; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka pieprasījuma samazināšanās nedrīkst veicināt negodīgu konkurenci starp dalībvalstīm attiecībā uz darbavietām; šajā saistībā aicina rast Eiropas līmeņa risinājumu;

| 17. | aicina Komisiju veicināt pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt tērauda ražošanu Eiropā, nodrošinot to, lai tiktu saglabāts atbilstošais nodarbinātības līmenis, un veicināt pasākumus, lai novērstu un izvairītos no Eiropas rūpnīcu slēgšanas; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju veicināt pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt tērauda ražošanu Eiropā, nodrošinot to, lai tiktu saglabāts atbilstošais nodarbinātības līmenis, un veicināt pasākumus, lai novērstu un izvairītos no Eiropas rūpnīcu slēgšanas;

| 18. | prasa Komisijai nekavējoties un pilnīgi izmantot ES līdzekļus, lai samazinātu rūpniecības pārstrukturēšanas sociālo ietekmi; jo īpaši aicina pilnībā izmantot Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF); |
| --- | --- |

18.

prasa Komisijai nekavējoties un pilnīgi izmantot ES līdzekļus, lai samazinātu rūpniecības pārstrukturēšanas sociālo ietekmi; jo īpaši aicina pilnībā izmantot Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF);

| 19. | pauž pārliecību, ka darbinieku iesaistīšana inovāciju un restrukturizēšanas pasākumos ir labākais garants ekonomiskiem panākumiem; |
| --- | --- |

19.

pauž pārliecību, ka darbinieku iesaistīšana inovāciju un restrukturizēšanas pasākumos ir labākais garants ekonomiskiem panākumiem;

| 20. | uzsver nepieciešamību pēc kvalificēta un zinoša darbaspēka, lai spētu darboties laikā, kad notiek pāreja uz ilgtspējīgākiem ražošanas procesiem un izstrādājumiem, un aicina izstrādāt Eiropas izglītības un apmācības stratēģiju; atzinīgi vērtē tērauda nozares zaļo tehniskās profesionālās izglītības un mācību projektu (12), kurā tērauda ražošanas uzņēmumi, pētniecības institūti un sociālie partneri kopīgi pēta prasmes, kas vajadzības, lai nodrošinātu vides ilgtspējību; aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt rezultātu īstenošanu; |
| --- | --- |

20.

uzsver nepieciešamību pēc kvalificēta un zinoša darbaspēka, lai spētu darboties laikā, kad notiek pāreja uz ilgtspējīgākiem ražošanas procesiem un izstrādājumiem, un aicina izstrādāt Eiropas izglītības un apmācības stratēģiju; atzinīgi vērtē tērauda nozares zaļo tehniskās profesionālās izglītības un mācību projektu (12), kurā tērauda ražošanas uzņēmumi, pētniecības institūti un sociālie partneri kopīgi pēta prasmes, kas vajadzības, lai nodrošinātu vides ilgtspējību; aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt rezultātu īstenošanu;

| 21. | aicina Komisiju izveidot pārstrukturēšanas plānu, kas nodrošinātu un radītu labas darbavietas, kā arī pievienotu rūpniecības vērtību Eiropas reģionos; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju izveidot pārstrukturēšanas plānu, kas nodrošinātu un radītu labas darbavietas, kā arī pievienotu rūpniecības vērtību Eiropas reģionos;

II.   
  DARBĪBAS EIROPAS TĒRAUDRŪPNIECĪBAS KONKURĒTSPĒJAS UZLABOŠANAI

II.1.   Droša energoapgāde par pieejamām cenām

| 22. | norāda — tā kā Eiropas kontinenta resursi ir ierobežoti, enerģijas cenas ES pēdējos gados ir strauji pieaugušas, kā rezultātā ir radušies tirgus izkropļojumi attiecībā uz nozares Eiropas Savienībā starptautisko konkurenci; atzīst, ka enerģijas cenas ir vissvarīgākie izmaksu faktori tēraudrūpniecībā un citās energointensīvajās nozarēs; uzskata, ka tāda vienota enerģijas tirgus efektīva darbība, kura pamatā ir cenu pārredzamība, ir svarīgs priekšnosacījums, lai tēraudrūpniecībai tiktu nodrošināta droša un ilgtspējīga energoapgāde par pieejamām cenām; uzsver, ka būtu jāveido trūkstošās pārrobežu saiknes un pilnībā jāīsteno spēkā esošie tiesību akti, lai gūtu labumu no vienotā Eiropas enerģijas tirgus; atbalsta Komisijas solījumus pastiprināt centienus mazināt plaisu starp ES rūpniecības un tās galveno konkurentu vidējām enerģijas cenām un izmaksām, ņemot vērā katras dalībvalsts stratēģijas un ļaujot dalībvalstīm izpildīt to īpašās valsts prasības; uzskata, ka konkrēts priekšlikums šajā jomā Komisijai būtu jāiesniedz 12 mēnešu laikā; |
| --- | --- |

22.

norāda — tā kā Eiropas kontinenta resursi ir ierobežoti, enerģijas cenas ES pēdējos gados ir strauji pieaugušas, kā rezultātā ir radušies tirgus izkropļojumi attiecībā uz nozares Eiropas Savienībā starptautisko konkurenci; atzīst, ka enerģijas cenas ir vissvarīgākie izmaksu faktori tēraudrūpniecībā un citās energointensīvajās nozarēs; uzskata, ka tāda vienota enerģijas tirgus efektīva darbība, kura pamatā ir cenu pārredzamība, ir svarīgs priekšnosacījums, lai tēraudrūpniecībai tiktu nodrošināta droša un ilgtspējīga energoapgāde par pieejamām cenām; uzsver, ka būtu jāveido trūkstošās pārrobežu saiknes un pilnībā jāīsteno spēkā esošie tiesību akti, lai gūtu labumu no vienotā Eiropas enerģijas tirgus; atbalsta Komisijas solījumus pastiprināt centienus mazināt plaisu starp ES rūpniecības un tās galveno konkurentu vidējām enerģijas cenām un izmaksām, ņemot vērā katras dalībvalsts stratēģijas un ļaujot dalībvalstīm izpildīt to īpašās valsts prasības; uzskata, ka konkrēts priekšlikums šajā jomā Komisijai būtu jāiesniedz 12 mēnešu laikā;

| 23. | uzsver, ka Komisijai konkrētāk un detalizētāk būtu jārisina oglekļa emisiju pārvirzes jautājums, ka 2030. gada klimata un enerģētikas politikas mērķiem jābūt tehniski un ekonomiski sasniedzamiem ES rūpniecības nozarēs un ka labāko rezultātu sniedzējiem nevajadzētu rasties tiešām vai netiešām papildu izmaksām klimata politikas ietekmē; uzsver, ka oglekļa emisiju pārvirzes noteikumos būtu jānodrošina 100 % bezmaksas kvotu līmenis tehniski iespējamām robežvērtībām bez jebkādiem samazināšanas faktoriem oglekļa emisiju pārvirzes nozarēm; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka Komisijai konkrētāk un detalizētāk būtu jārisina oglekļa emisiju pārvirzes jautājums, ka 2030. gada klimata un enerģētikas politikas mērķiem jābūt tehniski un ekonomiski sasniedzamiem ES rūpniecības nozarēs un ka labāko rezultātu sniedzējiem nevajadzētu rasties tiešām vai netiešām papildu izmaksām klimata politikas ietekmē; uzsver, ka oglekļa emisiju pārvirzes noteikumos būtu jānodrošina 100 % bezmaksas kvotu līmenis tehniski iespējamām robežvērtībām bez jebkādiem samazināšanas faktoriem oglekļa emisiju pārvirzes nozarēm;

| 24. | aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas zema oglekļa līmeņa enerģiju attīstībai, tās ātri integrējot elektroenerģijas tirgū; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas zema oglekļa līmeņa enerģiju attīstībai, tās ātri integrējot elektroenerģijas tirgū;

| 25. | uzskata, ka jāsniedz atbalsts, lai tiktu ieguldīti līdzekļi tehnoloģijās, kas maksimāli izmanto enerģijas pievadi un enerģijas rekuperāciju, piemēram, optimizējot pārstrādātās gāzes izmantošanu un siltuma pārpalikumu, ko varētu izmantot tvaika un elektroenerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka jāsniedz atbalsts, lai tiktu ieguldīti līdzekļi tehnoloģijās, kas maksimāli izmanto enerģijas pievadi un enerģijas rekuperāciju, piemēram, optimizējot pārstrādātās gāzes izmantošanu un siltuma pārpalikumu, ko varētu izmantot tvaika un elektroenerģijas ražošanai;

| 26. | uzskata, ka ir jāveicina ilgtermiņa līgumu slēgšana starp elektroenerģijas piegādātājiem un uzņēmumu patērētājiem, jāsamazina enerģijas patēriņa izmaksas un jāveicina starptautiskie starpsavienojumi, kas ir nozīmīgi ES attālākiem reģioniem, tādējādi būs iespējams novērst ražošanas pārvietošanu uz trešām valstīm un uz citām Kopienas valstīm; uzsver, ka ilgtermiņa enerģijas līgumu noslēgšana varētu samazināt enerģijas cenu kāpuma risku un samazinātu elektroenerģijas cenas rūpnieciskajiem patērētājiem; aicina Komisiju sniegt norādījumus par ilgtermiņa energoapgādes līgumu konkurences aspektiem; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ir jāveicina ilgtermiņa līgumu slēgšana starp elektroenerģijas piegādātājiem un uzņēmumu patērētājiem, jāsamazina enerģijas patēriņa izmaksas un jāveicina starptautiskie starpsavienojumi, kas ir nozīmīgi ES attālākiem reģioniem, tādējādi būs iespējams novērst ražošanas pārvietošanu uz trešām valstīm un uz citām Kopienas valstīm; uzsver, ka ilgtermiņa enerģijas līgumu noslēgšana varētu samazināt enerģijas cenu kāpuma risku un samazinātu elektroenerģijas cenas rūpnieciskajiem patērētājiem; aicina Komisiju sniegt norādījumus par ilgtermiņa energoapgādes līgumu konkurences aspektiem;

| 27. | mudina Komisiju izstrādāt stratēģijas enerģiju ar zemām oglekļa dioksīda emisijām izvēršanai izmaksu ziņā efektīvā veidā un pakāpeniski samazināt subsīdijas, lai veicinātu šādu enerģijas veidu strauju ieviešanu elektroenerģijas tirgū; uzskata, ka patlaban jābūt iespējai kompensēt energointensīvu nozaru ar elektrību saistītās papildu izmaksas, ja šādām izmaksām nav pakļauti konkurenti, kas ir ārpus ES; |
| --- | --- |

27.

mudina Komisiju izstrādāt stratēģijas enerģiju ar zemām oglekļa dioksīda emisijām izvēršanai izmaksu ziņā efektīvā veidā un pakāpeniski samazināt subsīdijas, lai veicinātu šādu enerģijas veidu strauju ieviešanu elektroenerģijas tirgū; uzskata, ka patlaban jābūt iespējai kompensēt energointensīvu nozaru ar elektrību saistītās papildu izmaksas, ja šādām izmaksām nav pakļauti konkurenti, kas ir ārpus ES;

| 28. | uzsver, ka energoapgādes drošība ir svarīgs priekšnoteikums tēraudrūpniecībai; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot trešo enerģētikas tiesību aktu paketi; aicina dalībvalstis panākt drošu energoapgādi, attīstot nepieciešamos enerģijas infrastruktūras projektus, un sniegt pienācīgus stimulus ieguldītājiem, lai nodrošinātu, ka tiek samazināta atkarība no importētā fosilā kurināmā; mudina Komisiju veicināt dabasgāzes avotu un maršrutu dažādošanu un uzņemties vadību, koordinējot un atbalstot sašķidrinātās dabasgāzes piegādes maršrutu drošības pasākumus; prasa Komisijai veikt visaptverošu novērtējumu par elektroenerģijas ražošanas pietiekamību un sniegt norādījumus par to, kā saglabāt elektroenerģijas tīklu elastīgumu; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka energoapgādes drošība ir svarīgs priekšnoteikums tēraudrūpniecībai; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot trešo enerģētikas tiesību aktu paketi; aicina dalībvalstis panākt drošu energoapgādi, attīstot nepieciešamos enerģijas infrastruktūras projektus, un sniegt pienācīgus stimulus ieguldītājiem, lai nodrošinātu, ka tiek samazināta atkarība no importētā fosilā kurināmā; mudina Komisiju veicināt dabasgāzes avotu un maršrutu dažādošanu un uzņemties vadību, koordinējot un atbalstot sašķidrinātās dabasgāzes piegādes maršrutu drošības pasākumus; prasa Komisijai veikt visaptverošu novērtējumu par elektroenerģijas ražošanas pietiekamību un sniegt norādījumus par to, kā saglabāt elektroenerģijas tīklu elastīgumu;

| 29. | aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par to, kā pārrauga to uzņēmumu darbību, kuru pastāvēšana ir apdraudēta, kā aicināts Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcijā par ES tēraudrūpniecību; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par to, kā pārrauga to uzņēmumu darbību, kuru pastāvēšana ir apdraudēta, kā aicināts Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcijā par ES tēraudrūpniecību;

II.2.   Klimata aizsardzība, resursu efektivitāte un ietekme uz vidi

| 30. | atgādina, ka Eiropas tēraudrūpniecība kopš 1990. gada ir samazinājusi kopējās emisijas par 25 %; norāda, ka tērauds ir pilnīgi pārstrādājams, nezaudējot kvalitāti; atzīst, ka tērauda izstrādājumiem ir liela nozīme pārejas veicināšanā uz resursu ziņā efektīvu, zināšanās pamatotu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; uzsver, cik svarīgi ir centieni, lai vēl vairāk samazinātu tēraudrūpniecības kopējo emisiju daudzumu; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka Eiropas tēraudrūpniecība kopš 1990. gada ir samazinājusi kopējās emisijas par 25 %; norāda, ka tērauds ir pilnīgi pārstrādājams, nezaudējot kvalitāti; atzīst, ka tērauda izstrādājumiem ir liela nozīme pārejas veicināšanā uz resursu ziņā efektīvu, zināšanās pamatotu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; uzsver, cik svarīgi ir centieni, lai vēl vairāk samazinātu tēraudrūpniecības kopējo emisiju daudzumu;

| 31. | uzskata, ka Eiropas tērauda ražošana ir jāsaglabā, izmantojot ilgtspējīgu tērauda ražošanas modeli; mudina Komisiju izstrādāt un veicināt tādus Eiropas ilgtspējas standartus kā tērauda būvizstrādājuma zīme (SustSteel); |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka Eiropas tērauda ražošana ir jāsaglabā, izmantojot ilgtspējīgu tērauda ražošanas modeli; mudina Komisiju izstrādāt un veicināt tādus Eiropas ilgtspējas standartus kā tērauda būvizstrādājuma zīme (SustSteel);

| 32. | uzsver loģistikas izmaksu nozīmi, jo īpaši attiecībā uz jūras transportu, izejmateriālu piegādi, piegādes drošību un ekonomikas izaugsmi saistībā ar ostu attīstību; |
| --- | --- |

32.

uzsver loģistikas izmaksu nozīmi, jo īpaši attiecībā uz jūras transportu, izejmateriālu piegādi, piegādes drošību un ekonomikas izaugsmi saistībā ar ostu attīstību;

| 33. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāpaplašina izejmateriālu piekļuves un sadales punkti, jo Eiropas tērauda nozarei ir svarīgi nebūt atkarīgai tikai no vienas izejmateriālu piegādes ostas; uzskata, ka attiecīgi ir jāizveido minerālvielu sadales centrs, lai nogādātu tās tālāk uz Eiropas dienvidiem un austrumiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāpaplašina izejmateriālu piekļuves un sadales punkti, jo Eiropas tērauda nozarei ir svarīgi nebūt atkarīgai tikai no vienas izejmateriālu piegādes ostas; uzskata, ka attiecīgi ir jāizveido minerālvielu sadales centrs, lai nogādātu tās tālāk uz Eiropas dienvidiem un austrumiem;

| 34. | atzīst primārās tērauda ražošanas svarīgo nozīmi ES, ņemot vērā pieaugošo tērauda ražošanu pasaulē, un īpašas kvalitātes izstrādājumu ražošanu, kas ir nepieciešami vairākās Eiropas vērtību ķēdēs; uzsver, ka, ražojot tēraudu no lūžņiem, patērētās enerģijas daudzums tiek samazināts aptuveni par 75 % un patērēto izejvielu daudzums — par 80 %; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt Eiropas tērauda lūžņu tirgus efektīvu darbību, uzlabojot otrreizējās izmantošanas metālu tirgus darbību, apkarojot nelikumīgo lūžņu eksportu, kas izšķērdē vērtīgās, Eiropas ekonomikai nepieciešamās izejvielas, un nostiprinot dalībvalstu spējas veikt pārbaudes saskaņā ar regulu par atkritumu sūtījumiem; mudina tālāk attīstīt metāllūžņu pārstrādi, savācot un izmatojot pēc iespējas vairāk lūžņu un uzlabojot pārstrādes kvalitāti, lai tādējādi nodrošinātu piekļuvi izejvielām, samazinātu energoatkarību, samazinātu emisijas un veicinātu aprites ekonomiku; atbalsta Komisijas iniciatīvu pārbaudīt un kontrolēt atkritumu sūtījumus, lai izvairītos no lūžņu nelikumīga eksporta, kas bieži nonāk valstīs, kuru tiesību aktus vides jomā nevar salīdzināt ar ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

34.

atzīst primārās tērauda ražošanas svarīgo nozīmi ES, ņemot vērā pieaugošo tērauda ražošanu pasaulē, un īpašas kvalitātes izstrādājumu ražošanu, kas ir nepieciešami vairākās Eiropas vērtību ķēdēs; uzsver, ka, ražojot tēraudu no lūžņiem, patērētās enerģijas daudzums tiek samazināts aptuveni par 75 % un patērēto izejvielu daudzums — par 80 %; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt Eiropas tērauda lūžņu tirgus efektīvu darbību, uzlabojot otrreizējās izmantošanas metālu tirgus darbību, apkarojot nelikumīgo lūžņu eksportu, kas izšķērdē vērtīgās, Eiropas ekonomikai nepieciešamās izejvielas, un nostiprinot dalībvalstu spējas veikt pārbaudes saskaņā ar regulu par atkritumu sūtījumiem; mudina tālāk attīstīt metāllūžņu pārstrādi, savācot un izmatojot pēc iespējas vairāk lūžņu un uzlabojot pārstrādes kvalitāti, lai tādējādi nodrošinātu piekļuvi izejvielām, samazinātu energoatkarību, samazinātu emisijas un veicinātu aprites ekonomiku; atbalsta Komisijas iniciatīvu pārbaudīt un kontrolēt atkritumu sūtījumus, lai izvairītos no lūžņu nelikumīga eksporta, kas bieži nonāk valstīs, kuru tiesību aktus vides jomā nevar salīdzināt ar ES tiesību aktiem;

| 35. | mudina Komisiju pieņemt holistisku pieeju politikas virzieniem klimata pārmaiņu, vides, enerģijas un konkurētspējas jomās, ņemot vērā katras jomas specifiskās iezīmes; uzskata, ka veicot regulatīvās darbības, Komisijai ir jālūkojas pēc sinerģijām, kas dotu iespēju sasniegt klimata un enerģijas mērķus, vienlaikus veicinot konkurētspējas un nodarbinātības mērķu sasniegšanu, kā arī mazinātu oglekļa emisiju pārvirzes un pārvietošanas risku; |
| --- | --- |

35.

mudina Komisiju pieņemt holistisku pieeju politikas virzieniem klimata pārmaiņu, vides, enerģijas un konkurētspējas jomās, ņemot vērā katras jomas specifiskās iezīmes; uzskata, ka veicot regulatīvās darbības, Komisijai ir jālūkojas pēc sinerģijām, kas dotu iespēju sasniegt klimata un enerģijas mērķus, vienlaikus veicinot konkurētspējas un nodarbinātības mērķu sasniegšanu, kā arī mazinātu oglekļa emisiju pārvirzes un pārvietošanas risku;

| 36. | aicina Komisiju veikt oglekļa emisiju pārvirzes riskam pakļauto nozaru saraksta nākamo pārskatīšanu, izmantojot atklātu un pārredzamu metodoloģiju, ņemot vērā Eiropā ražota tērauda nozīmi pārvirzes samazināšanā un elektroenerģijas cenu netiešo ietekmi uz konkurenci; mudina Komisiju nodrošināt, lai oglekļa emisiju pārvirzes noteikumi arī turpmāk būtu efektīvi, atstājot tēraudrūpniecību pārvirzes riskam pakļauto nozaru sarakstā; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju veikt oglekļa emisiju pārvirzes riskam pakļauto nozaru saraksta nākamo pārskatīšanu, izmantojot atklātu un pārredzamu metodoloģiju, ņemot vērā Eiropā ražota tērauda nozīmi pārvirzes samazināšanā un elektroenerģijas cenu netiešo ietekmi uz konkurenci; mudina Komisiju nodrošināt, lai oglekļa emisiju pārvirzes noteikumi arī turpmāk būtu efektīvi, atstājot tēraudrūpniecību pārvirzes riskam pakļauto nozaru sarakstā;

| 37. | uzsver, ka klimata satvarā 2030. gadam jāņem vērā atšķirības starp nozarēm, tehnoloģiskās iespējas un ekonomiskā dzīvotspēja, un kā pamatprincips ir jāievēro tas, ka jāiztiek bez papildus izdevumiem efektīvākām rūpniecības iekārtām; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka klimata satvarā 2030. gadam jāņem vērā atšķirības starp nozarēm, tehnoloģiskās iespējas un ekonomiskā dzīvotspēja, un kā pamatprincips ir jāievēro tas, ka jāiztiek bez papildus izdevumiem efektīvākām rūpniecības iekārtām;

| 38. | pauž bažas par ietekmi, ko uz nozari var atstāt nesenais Komisijas lēmums par dalībvalstu īstenošanas pasākumiem (NIM) trešajā emisijas kvotu tirdzniecības laikposmā, piemērojot starpnozaru korekcijas koeficientu, kas norāda, ka rūpniecības mērķis nav sasniedzams, pat izmantojot pašlaik Eiropā labākās pieejamās tehnoloģijas, kādēļ pat efektīvākās iekārtas Eiropā var būt pakļautas papildu izmaksām; |
| --- | --- |

38.

pauž bažas par ietekmi, ko uz nozari var atstāt nesenais Komisijas lēmums par dalībvalstu īstenošanas pasākumiem (NIM) trešajā emisijas kvotu tirdzniecības laikposmā, piemērojot starpnozaru korekcijas koeficientu, kas norāda, ka rūpniecības mērķis nav sasniedzams, pat izmantojot pašlaik Eiropā labākās pieejamās tehnoloģijas, kādēļ pat efektīvākās iekārtas Eiropā var būt pakļautas papildu izmaksām;

| 39. | uzsver efektīvas un uzticamas infrastruktūras nozīmi tēraudrūpniecības attīstībā un atgādina, ka 65 % no pasaules tērauda ražošanas joprojām nodrošina tērauda ieguve no rūdas, tādēļ ieguldījumiem atbilstošā infrastruktūrā, kas aptver visu ķēdi, sākot no ieguves rūpniecības un tērauda izstrādājumiem līdz pat eksporta tirgiem, ir liela ietekme uz konkurētspēju, jo īpaši attiecībā uz mazapdzīvotām valstīm; |
| --- | --- |

39.

uzsver efektīvas un uzticamas infrastruktūras nozīmi tēraudrūpniecības attīstībā un atgādina, ka 65 % no pasaules tērauda ražošanas joprojām nodrošina tērauda ieguve no rūdas, tādēļ ieguldījumiem atbilstošā infrastruktūrā, kas aptver visu ķēdi, sākot no ieguves rūpniecības un tērauda izstrādājumiem līdz pat eksporta tirgiem, ir liela ietekme uz konkurētspēju, jo īpaši attiecībā uz mazapdzīvotām valstīm;

II.3.   Vienlīdzīgi konkurences apstākļi starptautiskā mērogā

| 40. | uzskata, ka tirdzniecības sarunām būtu jāveicina Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ekonomiskās un stratēģiskās intereses un šo sarunu pamatā jābūt savstarpīguma pieejai, saskaņā ar kuru tiek ņemti vērā tādi apsvērumi kā piekļuve jauniem tirgiem, piekļuve izejvielām, oglekļa emisiju, kā arī ieguldījumu pārvirzes risks, vienlīdzīgi konkurences apstākļi un zinātības pārvirzes; uzskata, ka stratēģijās ir jāatspoguļo atšķirības starp rūpnieciski attīstītu valstu, lielu jaunietekmes valstu un vismazāk attīstīto valstu ekonomiku; uzsver, ka piekļuvei jauniem eksporta tirgiem augošas ekonomikas apstākļos, kur Eiropas tēraudu var pārdot, nesaskaroties ar tirdzniecības šķēršļiem, būs izšķiroša nozīme Eiropas tērauda nozares izaugsmes un attīstības iespējās; pauž nožēlu par to, ka daži mūsu tirdzniecības partneri piemēro negodīgus, ierobežojošus pasākumus, piemēram, ieguldījumu ierobežojumus un publiskā iepirkuma priekšrocības, aizsargājot vietējo tēraudrūpniecību, kas nepamatoti apgrūtina ES tērauda eksportu; pauž nožēlu arī par to, ka kopš globālās krīzes sākuma 2008. gadā aizvien vairāk tiek pastiprināti protekcionisma pasākumi, ko piemēro daudzas trešās valstis, lai atbalstītu savu tēraudrūpniecību; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka tirdzniecības sarunām būtu jāveicina Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ekonomiskās un stratēģiskās intereses un šo sarunu pamatā jābūt savstarpīguma pieejai, saskaņā ar kuru tiek ņemti vērā tādi apsvērumi kā piekļuve jauniem tirgiem, piekļuve izejvielām, oglekļa emisiju, kā arī ieguldījumu pārvirzes risks, vienlīdzīgi konkurences apstākļi un zinātības pārvirzes; uzskata, ka stratēģijās ir jāatspoguļo atšķirības starp rūpnieciski attīstītu valstu, lielu jaunietekmes valstu un vismazāk attīstīto valstu ekonomiku; uzsver, ka piekļuvei jauniem eksporta tirgiem augošas ekonomikas apstākļos, kur Eiropas tēraudu var pārdot, nesaskaroties ar tirdzniecības šķēršļiem, būs izšķiroša nozīme Eiropas tērauda nozares izaugsmes un attīstības iespējās; pauž nožēlu par to, ka daži mūsu tirdzniecības partneri piemēro negodīgus, ierobežojošus pasākumus, piemēram, ieguldījumu ierobežojumus un publiskā iepirkuma priekšrocības, aizsargājot vietējo tēraudrūpniecību, kas nepamatoti apgrūtina ES tērauda eksportu; pauž nožēlu arī par to, ka kopš globālās krīzes sākuma 2008. gadā aizvien vairāk tiek pastiprināti protekcionisma pasākumi, ko piemēro daudzas trešās valstis, lai atbalstītu savu tēraudrūpniecību;

| 41. | aicina Eiropas Komisiju turpmākos tirdzniecības nolīgumos nodrošināt, lai krietni uzlabotos Eiropas tērauda un tērauda izstrādājumu eksporta iespējas, kā arī to piekļuve tirgum; |
| --- | --- |

41.

aicina Eiropas Komisiju turpmākos tirdzniecības nolīgumos nodrošināt, lai krietni uzlabotos Eiropas tērauda un tērauda izstrādājumu eksporta iespējas, kā arī to piekļuve tirgum;

| 42. | atbalsta Komisijas priekšlikumu veikt ietekmes novērtējumu, tostarp par tērauda nozari, pirms brīvās tirdzniecības nolīgumu parakstīšanas, ņemot vērā ES ražošanas vērtības ķēdi un Eiropas rūpniecību globālā mērogā; prasa, lai Komisija regulāri novērtē, gan pašlaik spēkā esošo, gan apspriežamo nolīgumu kumulatīvo ietekmi pēc konkrētiem, definētiem kritērijiem, tostarp par to, kā tiek iesaistītas ieinteresētas personas; |
| --- | --- |

42.

atbalsta Komisijas priekšlikumu veikt ietekmes novērtējumu, tostarp par tērauda nozari, pirms brīvās tirdzniecības nolīgumu parakstīšanas, ņemot vērā ES ražošanas vērtības ķēdi un Eiropas rūpniecību globālā mērogā; prasa, lai Komisija regulāri novērtē, gan pašlaik spēkā esošo, gan apspriežamo nolīgumu kumulatīvo ietekmi pēc konkrētiem, definētiem kritērijiem, tostarp par to, kā tiek iesaistītas ieinteresētas personas;

| 43. | mudina Komisiju nodrošināt, ka tiek efektīvi īstenotas visas saistības, kas paredzētas pašreizējās un turpmākajās tirdzniecības sarunās un nolīgumos; aicina Komisiju cīnīties pret trešo valstu negodīgu konkurenci, samērīgi, savlaicīgi un efektīvi izmantojot atbilstošos pasākumus, kuri ir tās rīcībā, piemēram, tirdzniecības aizsardzības instrumentus, vai, vajadzības gadījumā, PTO strīdu izšķiršanas mehānismu; aicina Komisiju cīnīties pret netaisnīgu protekcionisma praksi trešās valstīs, nodrošināt Eiropas uzņēmumiem pieeju tirgum, kā arī izejvielām; |
| --- | --- |

43.

mudina Komisiju nodrošināt, ka tiek efektīvi īstenotas visas saistības, kas paredzētas pašreizējās un turpmākajās tirdzniecības sarunās un nolīgumos; aicina Komisiju cīnīties pret trešo valstu negodīgu konkurenci, samērīgi, savlaicīgi un efektīvi izmantojot atbilstošos pasākumus, kuri ir tās rīcībā, piemēram, tirdzniecības aizsardzības instrumentus, vai, vajadzības gadījumā, PTO strīdu izšķiršanas mehānismu; aicina Komisiju cīnīties pret netaisnīgu protekcionisma praksi trešās valstīs, nodrošināt Eiropas uzņēmumiem pieeju tirgum, kā arī izejvielām;

| 44. | norāda, ka tieši tēraudrūpniecībā tirdzniecības aizsardzības instrumenti tiek izmantoti visbiežāk; pauž bažas par laika periodu –– vidēji diviem gadiem –– kas ir vajadzīgi Komisijai, lai ierosinātu antidempinga pasākumus, kamēr ASV šis periods ir tikai seši mēneši; aicina Komisiju veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES ir efektīvi tirdzniecības aizsardzības instrumenti, kurus var ātri izvērst un kuri ļaus tai strādāt ātrāk, novēršot dempinga gadījumus, kā to prasa stiprā konkurence, ar ko Eiropas rūpniecība saskaras globalizētajā ekonomikā; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka tieši tēraudrūpniecībā tirdzniecības aizsardzības instrumenti tiek izmantoti visbiežāk; pauž bažas par laika periodu –– vidēji diviem gadiem –– kas ir vajadzīgi Komisijai, lai ierosinātu antidempinga pasākumus, kamēr ASV šis periods ir tikai seši mēneši; aicina Komisiju veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES ir efektīvi tirdzniecības aizsardzības instrumenti, kurus var ātri izvērst un kuri ļaus tai strādāt ātrāk, novēršot dempinga gadījumus, kā to prasa stiprā konkurence, ar ko Eiropas rūpniecība saskaras globalizētajā ekonomikā;

| 45. | mudina Komisiju pārbaudīt, ka sistēma “Uzraudzība 2” nodrošina vismaz tādu pašu uzraudzību un novērošanas garantijas pret negodīgām subsīdijām un dempingu kā Komisijas Regulā (ES) Nr. 1241/2009 noteiktā iepriekšējas uzraudzības sistēma attiecībā uz dažu dzelzs un tērauda ražojumu importu; |
| --- | --- |

45.

mudina Komisiju pārbaudīt, ka sistēma “Uzraudzība 2” nodrošina vismaz tādu pašu uzraudzību un novērošanas garantijas pret negodīgām subsīdijām un dempingu kā Komisijas Regulā (ES) Nr. 1241/2009 noteiktā iepriekšējas uzraudzības sistēma attiecībā uz dažu dzelzs un tērauda ražojumu importu;

| 46. | uzsver, ka tērauda izstrādājumu taisnīgu tirdzniecību iespējams īstenot tikai ievērojot darba ņēmēju pamattiesības un vides standartus; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka tērauda izstrādājumu taisnīgu tirdzniecību iespējams īstenot tikai ievērojot darba ņēmēju pamattiesības un vides standartus;

| 47. | uzskata, ka ES uzņēmumu sociālās atbildības (CSR) un darbinieku dalības standarti Eiropas uzņēmumiem ir jāīsteno arī trešās valstīs un ka jāveicina reģionālā attīstība; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka ES uzņēmumu sociālās atbildības (CSR) un darbinieku dalības standarti Eiropas uzņēmumiem ir jāīsteno arī trešās valstīs un ka jāveicina reģionālā attīstība;

| 48. | mudina Komisiju īstenot ierosinātos pasākumus, lai nodrošinātu piekļuvi koksa oglēm; |
| --- | --- |

48.

mudina Komisiju īstenot ierosinātos pasākumus, lai nodrošinātu piekļuvi koksa oglēm;

| 49. | lūdz Komisiju veicināt finanšu tirgu regulējuma reformu, lai nepieļautu spekulatīvas tērauda, kā arī izejvielu cenu svārstības, un nodrošināt cenu pārredzamību un uzlabot tērauda un izejvielu piegādes drošību; |
| --- | --- |

49.

lūdz Komisiju veicināt finanšu tirgu regulējuma reformu, lai nepieļautu spekulatīvas tērauda, kā arī izejvielu cenu svārstības, un nodrošināt cenu pārredzamību un uzlabot tērauda un izejvielu piegādes drošību;

| 50. | mudina Komisiju aizsargāt Eiropas tēraudu, īstenojot tiesību aktus, lai sertificētu nerūsējošā tērauda galapatēriņu un tā ķīmisko un fizisko sastāvu, cita starpā ieviešot kvalitātes sertifikāciju ar tēraudu saistītiem izstrādājumiem, kas spēj aizsargāt ES ražošanu no nesertificētiem izstrādājumiem; |
| --- | --- |

50.

mudina Komisiju aizsargāt Eiropas tēraudu, īstenojot tiesību aktus, lai sertificētu nerūsējošā tērauda galapatēriņu un tā ķīmisko un fizisko sastāvu, cita starpā ieviešot kvalitātes sertifikāciju ar tēraudu saistītiem izstrādājumiem, kas spēj aizsargāt ES ražošanu no nesertificētiem izstrādājumiem;

| 51. | atbalsta Komisijas rīcības priekšlikumu cīņai pret nelegālajiem tērauda izstrādājumu tirgiem; mudina Komisiju un dalībvalstis izpētīt iespējamos pasākumus, lai cīnītos pret izvairīšanos no PVN maksāšanas; |
| --- | --- |

51.

atbalsta Komisijas rīcības priekšlikumu cīņai pret nelegālajiem tērauda izstrādājumu tirgiem; mudina Komisiju un dalībvalstis izpētīt iespējamos pasākumus, lai cīnītos pret izvairīšanos no PVN maksāšanas;

II.4.   Pētniecība, izstrāde un inovācijas

| 52. | norāda, ka progresīvu tehnoloģiju plaša izplatīšana ir ārkārtīgi svarīga, lai īstenotu CO2 emisiju samazināšanas plānu, kas paredzēts Ceļvedī 2050. gadam; atzinīgi vērtē programmas ULCOS mērķi, proti, noteikt un attīstīt novatoriskas tērauda ražošanas tehnoloģijas ar ļoti zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, kā arī SPIRE un citas programmas, kas paredzētas tādu jaunu tērauda marku, ražošanas un pārstrādes procesu, kā arī uzņēmējdarbības modeļu izstrādāšanai, kas palielina vērtību, veicina efektivitāti un ilgtspējību, atbalstot Eiropas tēraudrūpniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka progresīvu tehnoloģiju plaša izplatīšana ir ārkārtīgi svarīga, lai īstenotu CO2 emisiju samazināšanas plānu, kas paredzēts Ceļvedī 2050. gadam; atzinīgi vērtē programmas ULCOS mērķi, proti, noteikt un attīstīt novatoriskas tērauda ražošanas tehnoloģijas ar ļoti zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, kā arī SPIRE un citas programmas, kas paredzētas tādu jaunu tērauda marku, ražošanas un pārstrādes procesu, kā arī uzņēmējdarbības modeļu izstrādāšanai, kas palielina vērtību, veicina efektivitāti un ilgtspējību, atbalstot Eiropas tēraudrūpniecības konkurētspēju;

| 53. | aicina Komisiju īstenot tālejošu inovācijas politiku, lai nodrošinātu kvalitatīvi augstvērtīgus, energoefektīvus un inovatīvus izstrādājumus un nostiprinātu ES konkurētspēju pieaugošā pasaules līmeņa konkurencē; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju īstenot tālejošu inovācijas politiku, lai nodrošinātu kvalitatīvi augstvērtīgus, energoefektīvus un inovatīvus izstrādājumus un nostiprinātu ES konkurētspēju pieaugošā pasaules līmeņa konkurencē;

| 54. | atzinīgi vērtē ogļu un tērauda jomas īpašo instrumentu, piemēram, Ogļu un tērauda pētniecības fonda, rezultātus, un mudina Komisiju turpināt īstenot kopš 2002. gada aizsākto virzienu; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē ogļu un tērauda jomas īpašo instrumentu, piemēram, Ogļu un tērauda pētniecības fonda, rezultātus, un mudina Komisiju turpināt īstenot kopš 2002. gada aizsākto virzienu;

| 55. | uzskata, ka ir jāpaplašina atbalsts, lai veiktu inovācijas darbībās, kas ir saistītas ar tērauda ražošanu, un tādējādi programmā “Apvārsnis 2020” ir jāievieš EIB finanšu mehānismi, lai veicinātu tērauda ražošanas uzņēmumu un atbilstošo reģionu sadarbību pētniecības, attīstības un inovāciju jomās, ekonomiskās darbības ilgtspējības veicināšanai; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka ir jāpaplašina atbalsts, lai veiktu inovācijas darbībās, kas ir saistītas ar tērauda ražošanu, un tādējādi programmā “Apvārsnis 2020” ir jāievieš EIB finanšu mehānismi, lai veicinātu tērauda ražošanas uzņēmumu un atbilstošo reģionu sadarbību pētniecības, attīstības un inovāciju jomās, ekonomiskās darbības ilgtspējības veicināšanai;

| 56. | piekrīt Komisijai, ka programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros uzmanība jāpievērš jaunām tehnoloģijām un tīrākām, enerģijas un resursu ziņā efektīvākām tehnoloģijām veltītiem demonstrējuma un izmēģinājuma projektiem; |
| --- | --- |

56.

piekrīt Komisijai, ka programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros uzmanība jāpievērš jaunām tehnoloģijām un tīrākām, enerģijas un resursu ziņā efektīvākām tehnoloģijām veltītiem demonstrējuma un izmēģinājuma projektiem;

| 57. | uzskata, ka ir jāizveido stimulēšanas mehānismi, kas mudinātu lielās daudznacionālās grupas ieguldīt pētniecībā un izstrādē teritorijās, kurās tās veic savas rūpnieciskās darbības, atbalstot nodarbinātību un attīstību attiecīgajos reģionos; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka ir jāizveido stimulēšanas mehānismi, kas mudinātu lielās daudznacionālās grupas ieguldīt pētniecībā un izstrādē teritorijās, kurās tās veic savas rūpnieciskās darbības, atbalstot nodarbinātību un attīstību attiecīgajos reģionos;

| 58. | atzīst ar progresīvu tehnoloģiju attīstību, atjaunošanu, demonstrēšanu un izmantošanu saistītos lielos finanšu riskus; atbalsta kopu veidošanu, sadarbību pētniecības jomā un privātā un publiskā sektora partnerību, piemēram, SPIRE un EMIRI; mudina tādu novatorisku finanšu instrumentu izmantošanu kā dalīta riska finanšu instrumenti, kas piešķir prioritāru piekļuvi tērauda nozarēm, kuras pārdzīvo krīzi; aicina Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku izveidot ilgtermiņa finansēšanas sistēmu tērauda nozares projektiem; |
| --- | --- |

58.

atzīst ar progresīvu tehnoloģiju attīstību, atjaunošanu, demonstrēšanu un izmantošanu saistītos lielos finanšu riskus; atbalsta kopu veidošanu, sadarbību pētniecības jomā un privātā un publiskā sektora partnerību, piemēram, SPIRE un EMIRI; mudina tādu novatorisku finanšu instrumentu izmantošanu kā dalīta riska finanšu instrumenti, kas piešķir prioritāru piekļuvi tērauda nozarēm, kuras pārdzīvo krīzi; aicina Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku izveidot ilgtermiņa finansēšanas sistēmu tērauda nozares projektiem;

| 59. | prasa Komisijai turpināt Eiropas inovācijas partnerības izejvielu jomā īstenošanu attiecībā uz tēraudrūpniecību un attiecībā uz visā izejvielu vērtības ķēdē, jo īpaši saistībā ar pārstrādes metodēm un jauniem uzņēmējdarbības modeļiem; |
| --- | --- |

59.

prasa Komisijai turpināt Eiropas inovācijas partnerības izejvielu jomā īstenošanu attiecībā uz tēraudrūpniecību un attiecībā uz visā izejvielu vērtības ķēdē, jo īpaši saistībā ar pārstrādes metodēm un jauniem uzņēmējdarbības modeļiem;

o

o o

| 60. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

60.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0199.

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/high-level-roundtable-recommendations_en.pdf

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0509.

(5)  OV C 332 E, 15.11.2013., 72. lpp.

(6)  OV C 199 E, 7.7.2012., 131. lpp.

(7)  OV C 349 E, 22.12.2010., 84. lpp.

(8)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(9)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(10)  Eurofound (2009).

(11)  Eurofound (2014. gada janvāris, sagatavošanā).

(12)  http://www.gt-vet.com/?page_id=18

---

Trešdiena, 2014. gada 5. februāra

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/68 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/68

---

P7_TA(2014)0076

Apdrošināšana pret dabas katastrofām un cilvēku izraisītām katastrofām

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par apdrošināšanu pret dabas vai cilvēka izraisītām katastrofām 2013/2174(INI))

(2017/C 093/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. aprīļa Zaļo grāmatu par apdrošināšanu pret dabas vai cilvēka izraisītām katastrofām (COM(2013)0213), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. aprīļa Zaļo grāmatu par apdrošināšanu pret dabas vai cilvēka izraisītām katastrofām (COM(2013)0213),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. aprīļa paziņojumu “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija” (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. aprīļa paziņojumu “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija” (COM(2013)0216),

| — | ņemot vērā Komisijas organizēto sabiedrisko apspriešanu par Zaļo grāmatu no 2013. gada 16. aprīļa līdz 2013. gada 15. jūlijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas organizēto sabiedrisko apspriešanu par Zaļo grāmatu no 2013. gada 16. aprīļa līdz 2013. gada 15. jūlijam,

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras Ziņojumu Nr. 12/2012 “Klimata pārmaiņas, ietekme un neaizsargātība Eiropā 2012. gadā, uz rādītājiem balstīts ziņojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras Ziņojumu Nr. 12/2012 “Klimata pārmaiņas, ietekme un neaizsargātība Eiropā 2012. gadā, uz rādītājiem balstīts ziņojums”,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopīgā pētniecības centra 2012. gada septembra ziņojumu “Dabas katastrofas — risku būtiskums un apdrošināšanas segums Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopīgā pētniecības centra 2012. gada septembra ziņojumu “Dabas katastrofas — risku būtiskums un apdrošināšanas segums Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 5. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0005/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0005/2014),

| A. | tā kā izplatības rādītājs, ar ko starptautiskā mērogā nosaka atlīdzināmo apdrošināšanas prēmiju procentuālo apjomu no valsts IKP, dalībvalstīs ir atšķirīgs un tā kā to ekonomikas zaudējumu apjomu, kuri saistīti ar laika apstākļiem, neraksturo vienādi dalībvalstu rādītāji; |
| --- | --- |

A.

tā kā izplatības rādītājs, ar ko starptautiskā mērogā nosaka atlīdzināmo apdrošināšanas prēmiju procentuālo apjomu no valsts IKP, dalībvalstīs ir atšķirīgs un tā kā to ekonomikas zaudējumu apjomu, kuri saistīti ar laika apstākļiem, neraksturo vienādi dalībvalstu rādītāji;

| B. | tā kā no dažādajiem izplatības rādītājiem dalībvalstīs, ko iespaido tiesiskas, ģeofiziskas, vēsturiskas un un kultūras atšķirības un no tām izrietošā pieprasījuma atšķirība, var secināt, ka nepieciešama rīcība Eiropas līmenī, visvairāk informācijas un novēršanas pasākumu jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā no dažādajiem izplatības rādītājiem dalībvalstīs, ko iespaido tiesiskas, ģeofiziskas, vēsturiskas un un kultūras atšķirības un no tām izrietošā pieprasījuma atšķirība, var secināt, ka nepieciešama rīcība Eiropas līmenī, visvairāk informācijas un novēršanas pasākumu jomā;

| C. | tā kā stāvoklis ES apdrošināšanas tirgū ir dažāds, jo dalībvalstis ir pakļautas atšķirīgiem riskiem un dabas katastrofām, un tā kā dabas katastrofu prognozējamība ir atkarīga no dažādiem faktoriem (meteoroloģiskiem, hidroloģiskiem, ģeofiziskiem utt.); |
| --- | --- |

C.

tā kā stāvoklis ES apdrošināšanas tirgū ir dažāds, jo dalībvalstis ir pakļautas atšķirīgiem riskiem un dabas katastrofām, un tā kā dabas katastrofu prognozējamība ir atkarīga no dažādiem faktoriem (meteoroloģiskiem, hidroloģiskiem, ģeofiziskiem utt.);

| D. | tā kā no 1980. gada līdz 2011. gadam neliels skaits lielu katastrofu izmaksāja gandrīz pusi no visām izmaksām, kas saistītas ar laika apstākļiem; tā kā dabas un cilvēka izraisītas katastrofas rada finansiālu risku visur, kur tās notiek; |
| --- | --- |

D.

tā kā no 1980. gada līdz 2011. gadam neliels skaits lielu katastrofu izmaksāja gandrīz pusi no visām izmaksām, kas saistītas ar laika apstākļiem; tā kā dabas un cilvēka izraisītas katastrofas rada finansiālu risku visur, kur tās notiek;

| E. | tā kā vētras, meža ugunsgrēki, upju pārplūšana un lietusgāžu izraisīti plūdi ir tie, kas rada galvenos dabas katastrofu izraisītus riskus Eiropā, un tā kā pat tad, ja tie notiek aizvien biežāk, nav iespējams aprēķināt zaudējuma atlīdzinājumu un izmaksas šo katastrofu seku novēršanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā vētras, meža ugunsgrēki, upju pārplūšana un lietusgāžu izraisīti plūdi ir tie, kas rada galvenos dabas katastrofu izraisītus riskus Eiropā, un tā kā pat tad, ja tie notiek aizvien biežāk, nav iespējams aprēķināt zaudējuma atlīdzinājumu un izmaksas šo katastrofu seku novēršanai;

| F. | tā kā iedzīvotāji bieži neizprot potenciālos riskus, kurus izraisa laika apstākļi, vai arī gan personas, gan kopienas nopietni nenovērtē ne dabas katastrofu radītus riskus, ne savas nepietiekamās sagatavošanās sekas; |
| --- | --- |

F.

tā kā iedzīvotāji bieži neizprot potenciālos riskus, kurus izraisa laika apstākļi, vai arī gan personas, gan kopienas nopietni nenovērtē ne dabas katastrofu radītus riskus, ne savas nepietiekamās sagatavošanās sekas;

| G. | tā kā, no vienas puses, dabas katastrofas ir atkarīgas no meteoroloģiskiem un ģeogrāfiskiem apstākļiem, bet, no otras puses, cilvēka izraisītas katastrofas notiek nepareizas izturēšanās vai nepietiekamas riska pārvaldības dēļ; |
| --- | --- |

G.

tā kā, no vienas puses, dabas katastrofas ir atkarīgas no meteoroloģiskiem un ģeogrāfiskiem apstākļiem, bet, no otras puses, cilvēka izraisītas katastrofas notiek nepareizas izturēšanās vai nepietiekamas riska pārvaldības dēļ;

| H. | tā kā dažu dabas katastrofu radītās sekas atsevišķos gadījumos pastiprina piemērotu piesardzības pasākumu trūkums no valdību, vietējo pašpārvalžu un iedzīvotāju puses; |
| --- | --- |

H.

tā kā dažu dabas katastrofu radītās sekas atsevišķos gadījumos pastiprina piemērotu piesardzības pasākumu trūkums no valdību, vietējo pašpārvalžu un iedzīvotāju puses;

| I. | tā kā, ņemot vērā cilvēka izraisītas katastrofas, drošības noteikumu ievērošana un optimizācija ir ļoti svarīga negadījumu novēršanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā, ņemot vērā cilvēka izraisītas katastrofas, drošības noteikumu ievērošana un optimizācija ir ļoti svarīga negadījumu novēršanai;

| J. | tā kā dabas katastrofu apdrošināšanas tirgu ietekmē preventīvu pasākumu apjoms, pielāgojoties klimata pārmaiņām (piemēram, aizsardzības sistēmas pret plūdiem izveide vai agrīna meža ugunsgrēku konstatēšana un reaģēšanas uz tiem spēju uzlabošana), bet cilvēka izraisītu katastrofu apdrošināšanas tirgus mērķis ir ievērot atbildības prasības, ko uzliek drošības standarti, tāpēc nav lietderīgi vienādi izskatīt īpašuma apdrošināšanu pret bojājumiem un civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, |
| --- | --- |

J.

tā kā dabas katastrofu apdrošināšanas tirgu ietekmē preventīvu pasākumu apjoms, pielāgojoties klimata pārmaiņām (piemēram, aizsardzības sistēmas pret plūdiem izveide vai agrīna meža ugunsgrēku konstatēšana un reaģēšanas uz tiem spēju uzlabošana), bet cilvēka izraisītu katastrofu apdrošināšanas tirgus mērķis ir ievērot atbildības prasības, ko uzliek drošības standarti, tāpēc nav lietderīgi vienādi izskatīt īpašuma apdrošināšanu pret bojājumiem un civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu,

Novēršana un informēšana

| 1. | uzskata, ka novēršana ir vissvarīgākais faktors, aizsargājot cilvēkus un izvairoties no zaudējumiem, kurus izraisa negaidīti notikumi; norāda uz ES nozīmi atbildīgākas sabiedrības veidošanā, kas pietiekami velta uzmanību aizsargpasākumiem, un risku novēršanas kultūras radīšanā, palielinot iedzīvotāju izpratni par dabas un cilvēka izraisītiem riskiem; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka novēršana ir vissvarīgākais faktors, aizsargājot cilvēkus un izvairoties no zaudējumiem, kurus izraisa negaidīti notikumi; norāda uz ES nozīmi atbildīgākas sabiedrības veidošanā, kas pietiekami velta uzmanību aizsargpasākumiem, un risku novēršanas kultūras radīšanā, palielinot iedzīvotāju izpratni par dabas un cilvēka izraisītiem riskiem;

| 2. | uzskata, ka dziļāki pētījumi varētu dot sīki izstrādātu, dažādu situāciju sistēmu vides risku izpratnei un novēršanai, tādējādi mazinot nenoteiktību šajā jomā; atzinīgi vērtē partnerattiecības starp apdrošināšanas uzņēmumiem un pētniecības institūtiem, kuru mērķis ir apvienot resursus, prasmes un zināšanas par riskiem, lai labāk saprastu iesaistītos jautājumus, tādējādi sagatavojot iedzīvotājus un to kopienas labāk stāties pretim riskiem, kas saistīti ar dabas katastrofām; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka dziļāki pētījumi varētu dot sīki izstrādātu, dažādu situāciju sistēmu vides risku izpratnei un novēršanai, tādējādi mazinot nenoteiktību šajā jomā; atzinīgi vērtē partnerattiecības starp apdrošināšanas uzņēmumiem un pētniecības institūtiem, kuru mērķis ir apvienot resursus, prasmes un zināšanas par riskiem, lai labāk saprastu iesaistītos jautājumus, tādējādi sagatavojot iedzīvotājus un to kopienas labāk stāties pretim riskiem, kas saistīti ar dabas katastrofām;

| 3. | uzskata, ka informācija ir būtiska šādu katastrofu novēršanai un mazināšanai; tāpēc aicina ciešāk sadarboties dalībvalstīm un privātajam sektoram, lai nodrošinātu iedzīvotājiem svarīgo informāciju attiecībā uz riskiem, ar ko tie saskaras; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka informācija ir būtiska šādu katastrofu novēršanai un mazināšanai; tāpēc aicina ciešāk sadarboties dalībvalstīm un privātajam sektoram, lai nodrošinātu iedzīvotājiem svarīgo informāciju attiecībā uz riskiem, ar ko tie saskaras;

| 4. | uzskata, ka ES un valstu iestādes var radīt skaidru pievienoto vērtību, atbalstot cilvēku atbildīgu rīcību un daloties ar paraugpraksi par riska novēršanu un mazināšanu starp dalībvalstīm un reģionāli, un atzinīgi vērtē atbalstu kampaņām, kuru mērķis ir uzlabot cilvēku izpratni par dabas katastrofu izraisītiem riskiem un zināšanas par ģeogrāfiju un klimatu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ES un valstu iestādes var radīt skaidru pievienoto vērtību, atbalstot cilvēku atbildīgu rīcību un daloties ar paraugpraksi par riska novēršanu un mazināšanu starp dalībvalstīm un reģionāli, un atzinīgi vērtē atbalstu kampaņām, kuru mērķis ir uzlabot cilvēku izpratni par dabas katastrofu izraisītiem riskiem un zināšanas par ģeogrāfiju un klimatu;

| 5. | norāda, ka vietējo iestāžu un ieinteresētu personu iesaistīšanās lēmumu pieņemšanā par pilsētu plānošanu un pilsētu attīstību varētu uzlabot dabas katastrofu pārvaldību; uzskata, ka ciešāka sadarbība starp valsts un privāto sektoru varētu palīdzēt dalībvalstīm un vietējām iestādēm noteikt augsta riska teritorijas, nolemt veikt novēršanas pasākumus un sagatavoties saskaņotai rīcībai; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka vietējo iestāžu un ieinteresētu personu iesaistīšanās lēmumu pieņemšanā par pilsētu plānošanu un pilsētu attīstību varētu uzlabot dabas katastrofu pārvaldību; uzskata, ka ciešāka sadarbība starp valsts un privāto sektoru varētu palīdzēt dalībvalstīm un vietējām iestādēm noteikt augsta riska teritorijas, nolemt veikt novēršanas pasākumus un sagatavoties saskaņotai rīcībai;

| 6. | aicina dalībvalstis un valsts iestādes veikt piemērotus novēršanas pasākumus, lai mazinātu dabas katastrofu sekas; aicina valdības izveidot un uzturēt reaģēšanas vienības krīzes situācijām, lai mazinātu šādu katastrofu sekas; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis un valsts iestādes veikt piemērotus novēršanas pasākumus, lai mazinātu dabas katastrofu sekas; aicina valdības izveidot un uzturēt reaģēšanas vienības krīzes situācijām, lai mazinātu šādu katastrofu sekas;

| 7. | aicina dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi un pieredzi, lai aizsargātu iedzīvotājus no negaidītiem notikumiem un izveidotu tīklu informācijas apmaiņai, un vienoties par pārrobežu koordināciju un pārvaldību; |
| --- | --- |

7.

aicina dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi un pieredzi, lai aizsargātu iedzīvotājus no negaidītiem notikumiem un izveidotu tīklu informācijas apmaiņai, un vienoties par pārrobežu koordināciju un pārvaldību;

Apdrošināšanas tirgus

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus palielināt izpratni par katastrofām, bet uzsver, ka dabas un cilvēka izraisītām katastrofām ir vajadzīga atšķirīga apdrošināšana, kuru segtu divi dažādi apdrošināšanas tirgi, un tāpēc šīs katastrofas nevar izskatīt kopā pat tad, ja ir gadījumi, kad cilvēka lēmumi palielina pakļautību dabas katastrofu riskam; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus palielināt izpratni par katastrofām, bet uzsver, ka dabas un cilvēka izraisītām katastrofām ir vajadzīga atšķirīga apdrošināšana, kuru segtu divi dažādi apdrošināšanas tirgi, un tāpēc šīs katastrofas nevar izskatīt kopā pat tad, ja ir gadījumi, kad cilvēka lēmumi palielina pakļautību dabas katastrofu riskam;

| 9. | uzsver, ka ES nevajadzētu radīt atbildības noteikumus, kas pārklājas un ir pretrunīgi; norāda, ka lielākajā daļā dalībvalstu ir kāda veida uz apdrošināšanu balstīta sistēma plūdiem un citiem dabas radītiem zaudējumiem; norāda, ka šo sistēmu var papildināt ar valsts fondiem, lai atlīdzinātu līdzekļus, kurus nevar privāti apdrošināt, un ka ar valsts fondiem var arī atlīdzināt apdrošināšanas prasības, kas pārsniedz maksimālo apmēru, vai cita veida īpaši smagus zaudējumus; turklāt uzskata, ka dalībvalsts var piedalīties zaudējumu atlīdzināšanā, paredzot pārapdrošināšanu; tomēr uzskata, ka šīs sistēmas atšķiras daudzos aspektos un tās apvienot nav piesardzīgi vai nepieciešami; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ES nevajadzētu radīt atbildības noteikumus, kas pārklājas un ir pretrunīgi; norāda, ka lielākajā daļā dalībvalstu ir kāda veida uz apdrošināšanu balstīta sistēma plūdiem un citiem dabas radītiem zaudējumiem; norāda, ka šo sistēmu var papildināt ar valsts fondiem, lai atlīdzinātu līdzekļus, kurus nevar privāti apdrošināt, un ka ar valsts fondiem var arī atlīdzināt apdrošināšanas prasības, kas pārsniedz maksimālo apmēru, vai cita veida īpaši smagus zaudējumus; turklāt uzskata, ka dalībvalsts var piedalīties zaudējumu atlīdzināšanā, paredzot pārapdrošināšanu; tomēr uzskata, ka šīs sistēmas atšķiras daudzos aspektos un tās apvienot nav piesardzīgi vai nepieciešami;

| 10. | norāda, ka Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, ir pamats Kopienas darbībām lielu katastrofu gadījumā, un regulā skaidri norādīts, ka “Kopienas rīcība neatbrīvo no atbildības trešās personas, kuras saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” ir pirmkārt atbildīgas par pašu radītajiem postījumiem vai kuras apiet aizsargpasākumus dalībvalstu un Kopienas līmenī”; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, ir pamats Kopienas darbībām lielu katastrofu gadījumā, un regulā skaidri norādīts, ka “Kopienas rīcība neatbrīvo no atbildības trešās personas, kuras saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” ir pirmkārt atbildīgas par pašu radītajiem postījumiem vai kuras apiet aizsargpasākumus dalībvalstu un Kopienas līmenī”;

| 11. | mudina Komisiju garantēt vieglu piekļuvi attiecīgajai informācijai, tostarp salīdzinošai statistikai, un dalībvalstis publicēt skaidrus un precīzus datus, lai atvieglotu patērētājiem, kopienām un uzņēmumiem lēmumu pieņemšanu par dabas katastrofu apdrošināšanu; uzskata, ka standarta formātu ieviešana, kas pamatojas uz notikumu atšķirīgu klasifikāciju, varētu būt lietderīga; |
| --- | --- |

11.

mudina Komisiju garantēt vieglu piekļuvi attiecīgajai informācijai, tostarp salīdzinošai statistikai, un dalībvalstis publicēt skaidrus un precīzus datus, lai atvieglotu patērētājiem, kopienām un uzņēmumiem lēmumu pieņemšanu par dabas katastrofu apdrošināšanu; uzskata, ka standarta formātu ieviešana, kas pamatojas uz notikumu atšķirīgu klasifikāciju, varētu būt lietderīga;

| 12. | atgādina, ka dabas katastrofas ietekmē gan privātas mājsaimniecības, gan uzņēmumu darbību, un mudina apdrošināšanas uzņēmumus par galveno pieeju apdrošināšanai katastrofu gadījumā izmantot uz risku balstītus izcenojumus; aicina dalībvalstis ierosināt stimulus, ar kuriem mudināt iedzīvotājus aizsargāt sevi un apdrošināt savu īpašumu pret zaudējumiem, un ierosināt stimulus, kas atbilstu apdrošināšanas vajadzībām ekoloģiskās atbildības jomā, piemēram, uzņēmumiem kalnrūpniecības, gāzes, ķīmijas un kodoliekārtu nozarē; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka dabas katastrofas ietekmē gan privātas mājsaimniecības, gan uzņēmumu darbību, un mudina apdrošināšanas uzņēmumus par galveno pieeju apdrošināšanai katastrofu gadījumā izmantot uz risku balstītus izcenojumus; aicina dalībvalstis ierosināt stimulus, ar kuriem mudināt iedzīvotājus aizsargāt sevi un apdrošināt savu īpašumu pret zaudējumiem, un ierosināt stimulus, kas atbilstu apdrošināšanas vajadzībām ekoloģiskās atbildības jomā, piemēram, uzņēmumiem kalnrūpniecības, gāzes, ķīmijas un kodoliekārtu nozarē;

| 13. | aicina apdrošināšanas uzņēmumus izskaidrot klientiem piedāvātos līgumus un sniegt informāciju par iespējamajām alternatīvām un to ietekmi uz apdrošināšanas seguma cenu, lai klienti varētu izdarīt pienācīgu izvēli; aicina apdrošināšanas uzņēmumus klientiem un potenciālajiem klientiem sniegt skaidru un visaptverošu informāciju; |
| --- | --- |

13.

aicina apdrošināšanas uzņēmumus izskaidrot klientiem piedāvātos līgumus un sniegt informāciju par iespējamajām alternatīvām un to ietekmi uz apdrošināšanas seguma cenu, lai klienti varētu izdarīt pienācīgu izvēli; aicina apdrošināšanas uzņēmumus klientiem un potenciālajiem klientiem sniegt skaidru un visaptverošu informāciju;

| 14. | atzīst klientu vajadzību saprast, kāds segums viņiem ir sniegts un kā tas darbosies, kad riski materializēsies; norāda, ka klientiem jābūt pilnā mērā informētiem par visiem noteikumiem un nosacījumiem, tostarp par procedūrām, lai atteiktos no līguma un izteiktu sūdzības, un par šādām procedūrām piemērojamiem termiņiem, kad viņi iegādājas apdrošināšanas produktus, kā arī pirms līguma parakstīšanas; uzskata, ka uz risku balstītai cenai būtu jābūt centrālai attiecībā uz apdrošināšanas seguma pieejamību; uzskata, ka patērētāju aizsardzībai ir jābūt ES un dalībvalstu rūpju lokā; |
| --- | --- |

14.

atzīst klientu vajadzību saprast, kāds segums viņiem ir sniegts un kā tas darbosies, kad riski materializēsies; norāda, ka klientiem jābūt pilnā mērā informētiem par visiem noteikumiem un nosacījumiem, tostarp par procedūrām, lai atteiktos no līguma un izteiktu sūdzības, un par šādām procedūrām piemērojamiem termiņiem, kad viņi iegādājas apdrošināšanas produktus, kā arī pirms līguma parakstīšanas; uzskata, ka uz risku balstītai cenai būtu jābūt centrālai attiecībā uz apdrošināšanas seguma pieejamību; uzskata, ka patērētāju aizsardzībai ir jābūt ES un dalībvalstu rūpju lokā;

Neobligātā apdrošināšana

| 15. | atgādina, ka galu galā tieši valstij vai reģionālajām iestādēm ir lielākais netiešo vai tiešo izmaksu slogs par zaudējumiem gan dabas, gan cilvēka izraisītu katastrofu gadījumā, un ierosina, lai dalībvalstis un reģionālās iestādes atzīst, ka risku novēršana ir svarīga, un padara to par ieguldījumu stratēģijas pīlāru, jo efektīvāk ir mazināt katastrofu iespēju, nevis tikai paredzēt apdrošināšanas segumu un pēc tam kompensēt katastrofu radītos zaudējumus; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka galu galā tieši valstij vai reģionālajām iestādēm ir lielākais netiešo vai tiešo izmaksu slogs par zaudējumiem gan dabas, gan cilvēka izraisītu katastrofu gadījumā, un ierosina, lai dalībvalstis un reģionālās iestādes atzīst, ka risku novēršana ir svarīga, un padara to par ieguldījumu stratēģijas pīlāru, jo efektīvāk ir mazināt katastrofu iespēju, nevis tikai paredzēt apdrošināšanas segumu un pēc tam kompensēt katastrofu radītos zaudējumus;

| 16. | uzsver bezatbildīgas rīcības risku, ja iedzīvotāji pamatojas uz pieņēmumu, ka valdība izmantos valsts budžeta līdzekļus, lai segtu viņu zaudējumus; tāpēc kritizē rīcību un pasākumus, kas varētu atturēt iedzīvotājus vai kopienas no līdzekļu izvēlēšanās, lai sevi aizsargātu; uzskata, ka iedzīvotājiem ir jāuzņemas sava atbildības daļa un kompensācijām nevajadzētu segt visus zaudējumus; |
| --- | --- |

16.

uzsver bezatbildīgas rīcības risku, ja iedzīvotāji pamatojas uz pieņēmumu, ka valdība izmantos valsts budžeta līdzekļus, lai segtu viņu zaudējumus; tāpēc kritizē rīcību un pasākumus, kas varētu atturēt iedzīvotājus vai kopienas no līdzekļu izvēlēšanās, lai sevi aizsargātu; uzskata, ka iedzīvotājiem ir jāuzņemas sava atbildības daļa un kompensācijām nevajadzētu segt visus zaudējumus;

| 17. | atgādina, ka šajā sektorā ir jāievēro individuāla atbildība, un apzinās dalībvalstu centienus apvienot individuālas atbildības veicināšanu ar valdības iejaukšanos; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka šajā sektorā ir jāievēro individuāla atbildība, un apzinās dalībvalstu centienus apvienot individuālas atbildības veicināšanu ar valdības iejaukšanos;

| 18. | secina, ka šajā jomā nav tirgus kropļojumu, kas pamatotu iejaukšanos Eiropas līmenī, un neuzskata, ka šajā jautājumā būtu piemērots visiem vienāds risinājums; atgādina, ka katram gadījumam piemēroti apdrošināšanas produkti ir atkarīgi no daudziem apstākļiem, piemēram, risku veida, to iespējamās kvantitātes un kvalitātes, novēršanas kultūras, sagatavotības līmeņa un rīcības spējas un dalībvalsts un reģionālo iestāžu pieejas attiecībā uz risku uzraudzību un sagatavošanos; |
| --- | --- |

18.

secina, ka šajā jomā nav tirgus kropļojumu, kas pamatotu iejaukšanos Eiropas līmenī, un neuzskata, ka šajā jautājumā būtu piemērots visiem vienāds risinājums; atgādina, ka katram gadījumam piemēroti apdrošināšanas produkti ir atkarīgi no daudziem apstākļiem, piemēram, risku veida, to iespējamās kvantitātes un kvalitātes, novēršanas kultūras, sagatavotības līmeņa un rīcības spējas un dalībvalsts un reģionālo iestāžu pieejas attiecībā uz risku uzraudzību un sagatavošanos;

| 19. | uzskata, ka elastīgs dabas katastrofu apdrošināšanas tirgus ļauj apdrošināšanas uzņēmumiem pielāgot savus produktus dažādiem apstākļiem, un ir pārliecināts, ka neobligāta sistēma ir vislabākais veids, kā izstrādāt produktus, kas atbilst dabas apstākļu riskiem attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka elastīgs dabas katastrofu apdrošināšanas tirgus ļauj apdrošināšanas uzņēmumiem pielāgot savus produktus dažādiem apstākļiem, un ir pārliecināts, ka neobligāta sistēma ir vislabākais veids, kā izstrādāt produktus, kas atbilst dabas apstākļu riskiem attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā;

o

o o

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/71

---

P7_TA(2014)0079

ES sadarbības nolīgumi par konkurences politikas īstenošanu — turpmākā rīcība

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par ES sadarbības nolīgumiem par konkurences politikas īstenošanu — turpmāk izmantojamā pieeja (2013/2921(RSP))

(2017/C 093/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (COM(2012)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (COM(2012)0245),

| — | ņemot vērā 2013. gada 17. maija Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (12418/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 17. maija Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (12418/2012),

| — | ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt piekrišanu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 103. un 352. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu (C7-0146/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt piekrišanu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 103. un 352. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu (C7-0146/2013),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par ES sadarbības nolīgumiem par konkurences politikas īstenošanu — turpmāk izmantojamā pieeja (O-000022/2014 – B7-0105/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par ES sadarbības nolīgumiem par konkurences politikas īstenošanu — turpmāk izmantojamā pieeja (O-000022/2014 – B7-0105/2014),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| 1. | atzinīgi vērtē ierosināto projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (turpmāk “nolīgums”); ļoti pozitīvi vērtē šādus sadarbības nolīgumus saistībā ar konkurences tiesību aktu piemērošanu aizvien globalizētākajā ekonomikas vidē, kurā karteļi darbojas pāri robežām un uzņēmumu apvienošana bieži vien ir saistīta ar vairākām jurisdikcijām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē ierosināto projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (turpmāk “nolīgums”); ļoti pozitīvi vērtē šādus sadarbības nolīgumus saistībā ar konkurences tiesību aktu piemērošanu aizvien globalizētākajā ekonomikas vidē, kurā karteļi darbojas pāri robežām un uzņēmumu apvienošana bieži vien ir saistīta ar vairākām jurisdikcijām;

| 2. | uzskata, ka šāds nolīgums ar Šveici ir vajadzīgs, ņemot vērā Eiropas Savienībai svarīgo Šveices stratēģisko ģeogrāfisko novietojumu, apstākli, ka daudzi ES uzņēmumi veic uzņēmējdarbību Šveicē un otrādi un to paralēlo izmeklēšanu skaitu, kuras iepriekšējos gados veikušas abas jurisdikcijas; turklāt uzskata, ka nolīguma īstenošanu atvieglos ES un Šveices nozīmīgāko konkurences tiesību aktu lielā saderība; cer, ka, īstenojot šo nolīgumu, starptautisko karteļu kriminālvajāšana un sodīšana par pārrobežu nodarījumiem notiks efektīvāk; turklāt cer, ka tiks mazināts gan konkurences iestāžu darba dublēšanās risks, pieņemot lēmumus līdzīgās lietās, gan atšķirīga vērtējuma risks abās jurisdikcijās; aicina gan Eiropas Komisiju, gan Šveices Konkurences komisiju nezaudēt stingro apņemšanos cīnīties pret karteļiem, ņemot vērā to, ka tie kaitē inovācijai un patērētāju labklājībai, kā arī negatīvi ietekmē abu ekonomiku konkurētspēju; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka šāds nolīgums ar Šveici ir vajadzīgs, ņemot vērā Eiropas Savienībai svarīgo Šveices stratēģisko ģeogrāfisko novietojumu, apstākli, ka daudzi ES uzņēmumi veic uzņēmējdarbību Šveicē un otrādi un to paralēlo izmeklēšanu skaitu, kuras iepriekšējos gados veikušas abas jurisdikcijas; turklāt uzskata, ka nolīguma īstenošanu atvieglos ES un Šveices nozīmīgāko konkurences tiesību aktu lielā saderība; cer, ka, īstenojot šo nolīgumu, starptautisko karteļu kriminālvajāšana un sodīšana par pārrobežu nodarījumiem notiks efektīvāk; turklāt cer, ka tiks mazināts gan konkurences iestāžu darba dublēšanās risks, pieņemot lēmumus līdzīgās lietās, gan atšķirīga vērtējuma risks abās jurisdikcijās; aicina gan Eiropas Komisiju, gan Šveices Konkurences komisiju nezaudēt stingro apņemšanos cīnīties pret karteļiem, ņemot vērā to, ka tie kaitē inovācijai un patērētāju labklājībai, kā arī negatīvi ietekmē abu ekonomiku konkurētspēju;

| 3. | tomēr pauž nožēlu, ka nolīgums nenosaka saistošus pienākumus attiecībā uz sadarbību un pieļauj plašu rīcības brīvību, jo īpaši atsaucoties uz “svarīgām interesēm”, ko jebkura puse var izmantot kā pamatojumu otras puses pieprasījuma neievērošanai; aicina Komisiju un Šveices iestādes patiesi sadarboties; aicina arī ES dalībvalstu konkurences iestādes sadarboties ar Šveices Konkurences komisiju un šo komisiju — ar minētajām iestādēm; |
| --- | --- |

3.

tomēr pauž nožēlu, ka nolīgums nenosaka saistošus pienākumus attiecībā uz sadarbību un pieļauj plašu rīcības brīvību, jo īpaši atsaucoties uz “svarīgām interesēm”, ko jebkura puse var izmantot kā pamatojumu otras puses pieprasījuma neievērošanai; aicina Komisiju un Šveices iestādes patiesi sadarboties; aicina arī ES dalībvalstu konkurences iestādes sadarboties ar Šveices Konkurences komisiju un šo komisiju — ar minētajām iestādēm;

| 4. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, lai tiktu ievērotas procesuālās garantijas, kas pusēm ir noteiktas saskaņā ar attiecīgo juridisko sistēmu; prasa izveidot drošus mehānismus konfidenciālas informācijas izmantošanai un nodošanai; aicina Komisiju nodrošināt iecietības programmu un strīdu izšķiršanas procedūru pievilcību, ņemot vērā vispārējo principu, kas regulē apmaiņu ar šajā nolīgumā iekļauto konfidenciālu informāciju; tālab uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt dokumentus, kas saistīti ar iecietības režīma piemērošanu vai strīdu izšķiršanas procedūrām, it īpaši novēršot tajos iekļautās informācijas iespējamu vēlāku atklāšanu saistībā ar civillietu vai krimināllietu izskatīšanu, lai personām, kuras pieteikušās iecietības režīma piemērošanai, un strīdu izšķiršanas procedūrā iesaistītajām pusēm nodrošinātu, ka šādi dokumenti netiks pārsūtīti vai izmantoti, ja iepriekš nav saņemta viņu piekrišana; uzsver, ka pilnībā jānodrošina personas datu un komercnoslēpuma aizsardzība; |
| --- | --- |

4.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, lai tiktu ievērotas procesuālās garantijas, kas pusēm ir noteiktas saskaņā ar attiecīgo juridisko sistēmu; prasa izveidot drošus mehānismus konfidenciālas informācijas izmantošanai un nodošanai; aicina Komisiju nodrošināt iecietības programmu un strīdu izšķiršanas procedūru pievilcību, ņemot vērā vispārējo principu, kas regulē apmaiņu ar šajā nolīgumā iekļauto konfidenciālu informāciju; tālab uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt dokumentus, kas saistīti ar iecietības režīma piemērošanu vai strīdu izšķiršanas procedūrām, it īpaši novēršot tajos iekļautās informācijas iespējamu vēlāku atklāšanu saistībā ar civillietu vai krimināllietu izskatīšanu, lai personām, kuras pieteikušās iecietības režīma piemērošanai, un strīdu izšķiršanas procedūrā iesaistītajām pusēm nodrošinātu, ka šādi dokumenti netiks pārsūtīti vai izmantoti, ja iepriekš nav saņemta viņu piekrišana; uzsver, ka pilnībā jānodrošina personas datu un komercnoslēpuma aizsardzība;

| 5. | norāda, ka būtu vēlama saskaņota pieeja nolēmumu pārsūdzēšanas kārtībai abās jurisdikcijās, un aicina Eiropas Komisiju un Šveices Konkurences komisiju pārbaudīt turpmākās sadarbības potenciālo jomu; tomēr norāda, ka, atļaujot pusēm pārsūdzēt lēmumus procesa virzīšanai, piemēram, lēmumus par informācijas apmaiņu, tiktu bloķēti izmeklēšanas procesi un šis nolīgums varētu būt apdraudēts; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka būtu vēlama saskaņota pieeja nolēmumu pārsūdzēšanas kārtībai abās jurisdikcijās, un aicina Eiropas Komisiju un Šveices Konkurences komisiju pārbaudīt turpmākās sadarbības potenciālo jomu; tomēr norāda, ka, atļaujot pusēm pārsūdzēt lēmumus procesa virzīšanai, piemēram, lēmumus par informācijas apmaiņu, tiktu bloķēti izmeklēšanas procesi un šis nolīgums varētu būt apdraudēts;

| 6. | aicina dalībvalstis un to konkurences iestādes pilnībā sadarboties ar Komisiju, lai nodrošinātu šā nolīguma efektīvu īstenošanu; uzskata, ka ir būtiski rūpīgi uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu, lai mācītos no pieredzes un pārbaudītu jebkādus problemātiskus jautājumus; šajā sakarībā aicina Komisiju īstenot šādu uzraudzību; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis un to konkurences iestādes pilnībā sadarboties ar Komisiju, lai nodrošinātu šā nolīguma efektīvu īstenošanu; uzskata, ka ir būtiski rūpīgi uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu, lai mācītos no pieredzes un pārbaudītu jebkādus problemātiskus jautājumus; šajā sakarībā aicina Komisiju īstenot šādu uzraudzību;

| 7. | tomēr norāda, ka, kaut gan attiecībā uz sadarbību Šveices un ES konkurences tiesību aktu piemērošanā panākts progress, tas nedrīkstētu aizēnot akūto vajadzību noslēgt vispusīgu institucionālu nolīgumu starp Šveici un ES, garantējot to divpusējo nolīgumu vienotu interpretāciju, uzraudzību un piemērošanu; šajā sakarībā aicina Komisiju steidzami noslēgt un iesniegt Parlamentam vispusīgu institucionālu nolīgumu starp Šveici un ES, lai nodrošinātu šā nolīguma efektivitāti; |
| --- | --- |

7.

tomēr norāda, ka, kaut gan attiecībā uz sadarbību Šveices un ES konkurences tiesību aktu piemērošanā panākts progress, tas nedrīkstētu aizēnot akūto vajadzību noslēgt vispusīgu institucionālu nolīgumu starp Šveici un ES, garantējot to divpusējo nolīgumu vienotu interpretāciju, uzraudzību un piemērošanu; šajā sakarībā aicina Komisiju steidzami noslēgt un iesniegt Parlamentam vispusīgu institucionālu nolīgumu starp Šveici un ES, lai nodrošinātu šā nolīguma efektivitāti;

| 8. | uzskata, ka galvenais jaunais noteikums, kas ieviests ar šāda veida “otrās paaudzes nolīgumu”, t. i., iespēja Komisijai un Šveices Konkurences komisijai apmainīties ar konfidenciālu informāciju, ir pozitīva attīstība; ir pārliecināts, ka šo nolīgumu varētu uzskatīt par modeli turpmākiem divpusējiem sadarbības nolīgumiem konkurences tiesību aktu piemērošanas jomā, jo starp nolīguma pusēm ir liela līdzība attiecībā uz to būtiskiem konkurences noteikumiem, izmeklēšanas pilnvarām un piemērojamām sankcijām; uzskata, ka ES būtu jāpieņem vispārēja sistēma, ar ko nosaka obligātu kopīgu un saskaņotu pamatu visām turpmākajām sarunām šajā jomā, tomēr atstājot Komisijai rīcības brīvību, kas ļautu īstenot vērienīgākus pasākumus katrā konkrētā gadījumā; norāda, ka šajā regulējumā būtu jāiekļauj noteikumi par drošiem kanāliem konfidenciālas informācijas nosūtīšanai; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka galvenais jaunais noteikums, kas ieviests ar šāda veida “otrās paaudzes nolīgumu”, t. i., iespēja Komisijai un Šveices Konkurences komisijai apmainīties ar konfidenciālu informāciju, ir pozitīva attīstība; ir pārliecināts, ka šo nolīgumu varētu uzskatīt par modeli turpmākiem divpusējiem sadarbības nolīgumiem konkurences tiesību aktu piemērošanas jomā, jo starp nolīguma pusēm ir liela līdzība attiecībā uz to būtiskiem konkurences noteikumiem, izmeklēšanas pilnvarām un piemērojamām sankcijām; uzskata, ka ES būtu jāpieņem vispārēja sistēma, ar ko nosaka obligātu kopīgu un saskaņotu pamatu visām turpmākajām sarunām šajā jomā, tomēr atstājot Komisijai rīcības brīvību, kas ļautu īstenot vērienīgākus pasākumus katrā konkrētā gadījumā; norāda, ka šajā regulējumā būtu jāiekļauj noteikumi par drošiem kanāliem konfidenciālas informācijas nosūtīšanai;

| 9. | aicina Komisiju aktīvi veicināt starptautiska līmeņa sadarbību konkurences tiesību aktu piemērošanā, galvenokārt daudzpusējos forumos, piemēram, Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO), Starptautiskajā konkurences tīklā (ICN) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO); uzskata, ka tas būtu visefektīvākais sadarbības veids, jo izmeklēšanas bieži ir saistītas ar vairākām jurisdikcijām, kur starp visām pusēm nav noslēgti divpusēji nolīgumi vai arī noteikumi ir atšķirīgi, ja tādi vispār pastāv; aicina ESAO un ICN izstrādāt daudzpusējas sadarbības veicināšanas instrumentus un regulāri atjaunināt paraugprakses pamatnostādnes; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju aktīvi veicināt starptautiska līmeņa sadarbību konkurences tiesību aktu piemērošanā, galvenokārt daudzpusējos forumos, piemēram, Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO), Starptautiskajā konkurences tīklā (ICN) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO); uzskata, ka tas būtu visefektīvākais sadarbības veids, jo izmeklēšanas bieži ir saistītas ar vairākām jurisdikcijām, kur starp visām pusēm nav noslēgti divpusēji nolīgumi vai arī noteikumi ir atšķirīgi, ja tādi vispār pastāv; aicina ESAO un ICN izstrādāt daudzpusējas sadarbības veicināšanas instrumentus un regulāri atjaunināt paraugprakses pamatnostādnes;

| 10. | norāda, ka, kamēr daudzpusējā sadarbība vēl pilnībā nav ieviesta, Padomei un Komisijai būtu jāveicina šāda veida divpusējie nolīgumi; mudina Komisiju izskatīt iespēju sākt līdzīgas sarunas ar valstīm, ar kurām jau ir noslēgti pirmās paaudzes nolīgumi, kā arī ar citiem nozīmīgiem starptautiskiem dalībniekiem un jaunām tirgus ekonomikas valstīm, piemēram, Ķīnu vai Indiju, ja līgumslēdzējas puses ir pietiekami līdzīgas nozīmīgāko konkurences tiesību aktu, izmeklēšanas pilnvaru un piemērojamo sankciju ziņā; attiecībā uz Ķīnu atbalsta turpmākas sadarbības pastiprināšanu, balstoties uz ES un Ķīnas 2012. gada 20. septembrī parakstīto saprašanās memorandu par sadarbību pretmonopola noteikumu jomā un šā jautājuma iekļaušanu sarunās par divpusēju ieguldījumu līgumu, lai labāk aizsargātu ES uzņēmumu tiesības; uzsver, ka stratēģijai, kas paredzēta konverģences nodrošināšanai konkurences tiesību aktu piemērošanā globālā mērogā, būtu jāparedz efektīvi līdzekļi, lai nodrošinātu, ka konkurences tiesību akti trešās valstīs netiek izmantoti kā aizsegs rūpniecības politikas mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka, kamēr daudzpusējā sadarbība vēl pilnībā nav ieviesta, Padomei un Komisijai būtu jāveicina šāda veida divpusējie nolīgumi; mudina Komisiju izskatīt iespēju sākt līdzīgas sarunas ar valstīm, ar kurām jau ir noslēgti pirmās paaudzes nolīgumi, kā arī ar citiem nozīmīgiem starptautiskiem dalībniekiem un jaunām tirgus ekonomikas valstīm, piemēram, Ķīnu vai Indiju, ja līgumslēdzējas puses ir pietiekami līdzīgas nozīmīgāko konkurences tiesību aktu, izmeklēšanas pilnvaru un piemērojamo sankciju ziņā; attiecībā uz Ķīnu atbalsta turpmākas sadarbības pastiprināšanu, balstoties uz ES un Ķīnas 2012. gada 20. septembrī parakstīto saprašanās memorandu par sadarbību pretmonopola noteikumu jomā un šā jautājuma iekļaušanu sarunās par divpusēju ieguldījumu līgumu, lai labāk aizsargātu ES uzņēmumu tiesības; uzsver, ka stratēģijai, kas paredzēta konverģences nodrošināšanai konkurences tiesību aktu piemērošanā globālā mērogā, būtu jāparedz efektīvi līdzekļi, lai nodrošinātu, ka konkurences tiesību akti trešās valstīs netiek izmantoti kā aizsegs rūpniecības politikas mērķu sasniegšanai;

| 11. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2013. gada 21. novembrī parakstīto saprašanās memorandu ar Indiju par sadarbību konkurences tiesību aktu piemērošanas pasākumos, kā arī patlaban notiekošās sarunas par otrās paaudzes divpusējo nolīgumu ar Kanādu un par sadarbības konkurences jomā noteikumiem brīvās tirdzniecības nolīgumā (BTN) ar Japānu; uzsver — kaut gan saprašanās memorandu vai brīvās tirdzniecības nolīgumu noteikumi ir pirmie pasākumi sadarbības veidošanā, ir būtiski censties panākt vairāk pilnveidotu un saistības paredzošu sadarbību ilgtermiņā, jo starptautiski karteļi tiek veidoti un konkurences noteikumi tiek pārkāpti arvien globālākā līmenī; |
| --- | --- |

11.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2013. gada 21. novembrī parakstīto saprašanās memorandu ar Indiju par sadarbību konkurences tiesību aktu piemērošanas pasākumos, kā arī patlaban notiekošās sarunas par otrās paaudzes divpusējo nolīgumu ar Kanādu un par sadarbības konkurences jomā noteikumiem brīvās tirdzniecības nolīgumā (BTN) ar Japānu; uzsver — kaut gan saprašanās memorandu vai brīvās tirdzniecības nolīgumu noteikumi ir pirmie pasākumi sadarbības veidošanā, ir būtiski censties panākt vairāk pilnveidotu un saistības paredzošu sadarbību ilgtermiņā, jo starptautiski karteļi tiek veidoti un konkurences noteikumi tiek pārkāpti arvien globālākā līmenī;

| 12. | aicina Komisiju un Padomi piešķirt lielāku prioritāti konkurences politikas sadaļas nostiprināšanai brīvās tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un Padomi piešķirt lielāku prioritāti konkurences politikas sadaļas nostiprināšanai brīvās tirdzniecības nolīgumos;

| 13. | tomēr norāda, ka ir būtiski, lai attiecīgajiem iesaistītajiem konkurences tiesību aktu režīmiem būtu pietiekama līdzība; turklāt norāda — jānodrošina, ka ES nosūtīto informāciju nevar izmantot fizisku personu kriminālvajāšanai vismaz tik ilgi, kamēr tāda ir ES līmeņa politika; |
| --- | --- |

13.

tomēr norāda, ka ir būtiski, lai attiecīgajiem iesaistītajiem konkurences tiesību aktu režīmiem būtu pietiekama līdzība; turklāt norāda — jānodrošina, ka ES nosūtīto informāciju nevar izmantot fizisku personu kriminālvajāšanai vismaz tik ilgi, kamēr tāda ir ES līmeņa politika;

| 14. | aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu un aktualizēt sniegto informāciju par visa veida tām darbībām starptautiskas sadarbības jomā, kurās tā ir iesaistījusies, neatkarīgi no tā, vai runa ir par divpusējām vai daudzpusējām dažāda veida iniciatīvām (oficiāliem nolīgumiem, saprašanās memorandiem utt.) ļoti savlaicīgi pirms gala rezultāta panākšanas, pašlaik īpašu uzmanību pievēršot notiekošajām sarunām ar Kanādu par divpusēju nolīgumu; prasa, lai šāda veida darbības tiktu iekļautas ikgadējā darba programmā, kuru konkurences komisārs iesniedz Parlamentam, un lai komisārs regulāri informētu atbildīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāju ar dokumentu, kurā novērtēta starptautiskās sadarbības attīstība konkurences tiesību aktu piemērošanā; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu un aktualizēt sniegto informāciju par visa veida tām darbībām starptautiskas sadarbības jomā, kurās tā ir iesaistījusies, neatkarīgi no tā, vai runa ir par divpusējām vai daudzpusējām dažāda veida iniciatīvām (oficiāliem nolīgumiem, saprašanās memorandiem utt.) ļoti savlaicīgi pirms gala rezultāta panākšanas, pašlaik īpašu uzmanību pievēršot notiekošajām sarunām ar Kanādu par divpusēju nolīgumu; prasa, lai šāda veida darbības tiktu iekļautas ikgadējā darba programmā, kuru konkurences komisārs iesniedz Parlamentam, un lai komisārs regulāri informētu atbildīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāju ar dokumentu, kurā novērtēta starptautiskās sadarbības attīstība konkurences tiesību aktu piemērošanā;

| 15. | aicina Komisiju, ņemot vēra turpmākās sarunas par nolīgumiem konkurences jomā, sniegt Parlamentam vispusīgāku informāciju un darīt to regulārāk; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju, ņemot vēra turpmākās sarunas par nolīgumiem konkurences jomā, sniegt Parlamentam vispusīgāku informāciju un darīt to regulārāk;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, valstu konkurences iestādēm, Šveices Konkurences komisijai, PTO, ESAO un ICN. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, valstu konkurences iestādēm, Šveices Konkurences komisijai, PTO, ESAO un ICN.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/74

---

P7_TA(2014)0081

Ieroču tirdzniecības līgums

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par Ieroču tirdzniecības līguma (ITL) ratifikāciju (2014/2534(RSP))

(2017/C 093/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 2013. gada 2. aprīlī pieņemto Ieroču tirdzniecības līgumu (ITL), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 2013. gada 2. aprīlī pieņemto Ieroču tirdzniecības līgumu (ITL),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. jūnija Lēmumu 2010/336/KĀDP (1), iepriekšējus Padomes lēmumus par ES pasākumiem Ieroču tirdzniecības līguma atbalstam un projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis tiek pilnvarotas Eiropas Savienības interesēs ratificēt Ieroču tirdzniecības līgumu (12178/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. jūnija Lēmumu 2010/336/KĀDP (1), iepriekšējus Padomes lēmumus par ES pasākumiem Ieroču tirdzniecības līguma atbalstam un projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis tiek pilnvarotas Eiropas Savienības interesēs ratificēt Ieroču tirdzniecības līgumu (12178/2013),

| — | ņemot vērā Padomes 1991. gada 18. jūnija Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1991. gada 18. jūnija Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regulu (ES) Nr. 258/2012, ar kuru īsteno 10. pantu Apvienoto Nāciju Organizācijas Protokolā par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, kas pievienots Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību (ANO Šaujamieroču protokols), un ievieš eksporta atļauju, kā arī importa un tranzīta pasākumus šaujamieročiem, to detaļām, sastāvdaļām un munīcijai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regulu (ES) Nr. 258/2012, ar kuru īsteno 10. pantu Apvienoto Nāciju Organizācijas Protokolā par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, kas pievienots Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību (ANO Šaujamieroču protokols), un ievieš eksporta atļauju, kā arī importa un tranzīta pasākumus šaujamieročiem, to detaļām, sastāvdaļām un munīcijai (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (5),

| — | ņemot vērā 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par Ieroču tirdzniecības līgumu un kopēju starptautisko standartu noteikšanu konvencionālo ieroču importam, eksportam un nodošanai (6), 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par sarunām saistībā ar ANO Ieroču tirdzniecības līgumu (7), 2008. gada 13. marta rezolūciju par ES Rīcības kodeksu par ieroču eksportu un Padomes nespēju pieņemt kopēju nostāju un pārveidot kodeksu par juridiski saistošu instrumentu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par Ieroču tirdzniecības līgumu un kopēju starptautisko standartu noteikšanu konvencionālo ieroču importam, eksportam un nodošanai (6), 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par sarunām saistībā ar ANO Ieroču tirdzniecības līgumu (7), 2008. gada 13. marta rezolūciju par ES Rīcības kodeksu par ieroču eksportu un Padomes nespēju pieņemt kopēju nostāju un pārveidot kodeksu par juridiski saistošu instrumentu (8),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. un 34. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. un 34. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3., 4. un 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3., 4. un 5. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. punktu un 218. panta 6. punktu (C7–0233/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. punktu un 218. panta 6. punktu (C7–0233/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā parasto ieroču starptautiskās tirdzniecības apjoms katru gadu sasniedz vismaz USD 70 miljardus, tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm gandrīz viens miljons no astoņiem miljoniem ieroču, kurus ik dienas saražo pasaulē, pazūd vai tiek nozagti, parasti nokļūstot nepareizās rokās, un tā kā katru minūti pasaulē bruņotas vardarbības dēļ iet bojā viens cilvēks; |
| --- | --- |

A.

tā kā parasto ieroču starptautiskās tirdzniecības apjoms katru gadu sasniedz vismaz USD 70 miljardus, tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm gandrīz viens miljons no astoņiem miljoniem ieroču, kurus ik dienas saražo pasaulē, pazūd vai tiek nozagti, parasti nokļūstot nepareizās rokās, un tā kā katru minūti pasaulē bruņotas vardarbības dēļ iet bojā viens cilvēks;

| B. | tā kā Stokholmas Starptautiskā miera pētniecības institūta informācija liecina, ka ES ieroču daļa pasaules ieroču eksportā ir 26 % un tā kā 61 % ieroču tā eksportē ārpus ES; |
| --- | --- |

B.

tā kā Stokholmas Starptautiskā miera pētniecības institūta informācija liecina, ka ES ieroču daļa pasaules ieroču eksportā ir 26 % un tā kā 61 % ieroču tā eksportē ārpus ES;

| C. | tā kā līdz ar Direktīvas 2009/43/EK pieņemšanu militārā ekipējuma tirdzniecību Eiropas Savienībā kontrolē vienota ES globālu licenču sistēma un tā kā ES ir pilnvaras noslēgt starptautiskus nolīgumus jomās, kas ir tās ekskluzīvā kompetencē; |
| --- | --- |

C.

tā kā līdz ar Direktīvas 2009/43/EK pieņemšanu militārā ekipējuma tirdzniecību Eiropas Savienībā kontrolē vienota ES globālu licenču sistēma un tā kā ES ir pilnvaras noslēgt starptautiskus nolīgumus jomās, kas ir tās ekskluzīvā kompetencē;

| D. | tā kā Padomes 2008. gada kopējā nostāja nosaka četrus saistošus kritērijus, uz kuru pamata var atteikt eksporta licences, un četrus citus kritērijus, kas jāņem vērā; tā kā šie kritēriji neliedz dalībvalstīm īstenot stingrākus ieroču kontroles pasākumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Padomes 2008. gada kopējā nostāja nosaka četrus saistošus kritērijus, uz kuru pamata var atteikt eksporta licences, un četrus citus kritērijus, kas jāņem vērā; tā kā šie kritēriji neliedz dalībvalstīm īstenot stingrākus ieroču kontroles pasākumus;

| E. | tā kā cilvēktiesību ievērošana ir viena no tām kopīgajām vērtībām, kas ir Eiropas Savienības pamatā, un tā kā saskaņā ar Līgumiem tirdzniecības politikai kā ES ārējās darbības daļai būtu jāveicina cilvēktiesību ievērošana; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesību ievērošana ir viena no tām kopīgajām vērtībām, kas ir Eiropas Savienības pamatā, un tā kā saskaņā ar Līgumiem tirdzniecības politikai kā ES ārējās darbības daļai būtu jāveicina cilvēktiesību ievērošana;

| F. | tā kā ieroču eksports ietekmē ne vien drošību, bet arī pētniecību un izstrādi, inovāciju un rūpnieciskās spējas, divpusēju un daudzpusēju tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; tā kā aizvien lielākas ieroču pieejamības radītā nestabilitāte bieži izraisa ekonomikas attīstības palēnināšanos un nabadzību; tā kā ieroču tirdzniecība, jo īpaši ar jaunattīstības valstīm, bieži izraisa korupciju un rada pārmērīgas parādsaistības, kā arī liedz sabiedrībai svarīgus attīstības resursus; tā kā starptautiskā tirdzniecība savu potenciālu ilgtspējīgas nodarbinātības, izaugsmes un attīstības jomā īstenot var labas starptautiskas pārvaldības, ja ne pilnīga miera, drošības un stabilitātes apstākļos; |
| --- | --- |

F.

tā kā ieroču eksports ietekmē ne vien drošību, bet arī pētniecību un izstrādi, inovāciju un rūpnieciskās spējas, divpusēju un daudzpusēju tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; tā kā aizvien lielākas ieroču pieejamības radītā nestabilitāte bieži izraisa ekonomikas attīstības palēnināšanos un nabadzību; tā kā ieroču tirdzniecība, jo īpaši ar jaunattīstības valstīm, bieži izraisa korupciju un rada pārmērīgas parādsaistības, kā arī liedz sabiedrībai svarīgus attīstības resursus; tā kā starptautiskā tirdzniecība savu potenciālu ilgtspējīgas nodarbinātības, izaugsmes un attīstības jomā īstenot var labas starptautiskas pārvaldības, ja ne pilnīga miera, drošības un stabilitātes apstākļos;

Vispārēji apsvērumi

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas pārraudzībā pēc septiņus gadus ilgušām sarunām noslēgts juridiski saistošs Ieroču tirdzniecības līgums par parasto ieroču starptautisko tirdzniecību; atgādina, ka līguma mērķis ir izveidot pēc iespējas augstākus kopīgus starptautiskus standartus, ar ko reglamentē parasto ieroču starptautisko tirdzniecību, novērst un izskaust nelikumīgu parasto ieroču tirdzniecību nolūkā veicināt starptautisko un reģionālo mieru, drošību un stabilitāti un mazināt cilvēku ciešanas; uzskata, ka līguma efektīva īstenošana var būtiski veicināt starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību ievērošanu visā pasaulē; atzinīgi vērtē būtisko ieguldījumu, ko no Ieroču tirdzniecības līguma ierosināšanas līdz tā pieņemšanai sniegušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas pārraudzībā pēc septiņus gadus ilgušām sarunām noslēgts juridiski saistošs Ieroču tirdzniecības līgums par parasto ieroču starptautisko tirdzniecību; atgādina, ka līguma mērķis ir izveidot pēc iespējas augstākus kopīgus starptautiskus standartus, ar ko reglamentē parasto ieroču starptautisko tirdzniecību, novērst un izskaust nelikumīgu parasto ieroču tirdzniecību nolūkā veicināt starptautisko un reģionālo mieru, drošību un stabilitāti un mazināt cilvēku ciešanas; uzskata, ka līguma efektīva īstenošana var būtiski veicināt starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību ievērošanu visā pasaulē; atzinīgi vērtē būtisko ieguldījumu, ko no Ieroču tirdzniecības līguma ierosināšanas līdz tā pieņemšanai sniegušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas;

| 2. | uzsver, ka ITL režīma sekmīgai darbībai ilgtermiņā nepieciešams, lai tajā piedalītos pēc iespējas vairāk valstu, tostarp un jo īpaši visi galvenie starptautiskā ieroču tirgus dalībnieki; atzinīgi vērtē to, ka vairums ANO dalībvalstu jau ir parakstījušas līgumu, un mudina citas sekot šim piemēram un iespējami drīz to ratificēt; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) papildināt savus ārlietu uzdevumus, kā arī tēmas, kas iekļaujamas divpusējos nolīgumos, ar aicinājumu trešām valstīm pievienoties ITL; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ITL režīma sekmīgai darbībai ilgtermiņā nepieciešams, lai tajā piedalītos pēc iespējas vairāk valstu, tostarp un jo īpaši visi galvenie starptautiskā ieroču tirgus dalībnieki; atzinīgi vērtē to, ka vairums ANO dalībvalstu jau ir parakstījušas līgumu, un mudina citas sekot šim piemēram un iespējami drīz to ratificēt; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) papildināt savus ārlietu uzdevumus, kā arī tēmas, kas iekļaujamas divpusējos nolīgumos, ar aicinājumu trešām valstīm pievienoties ITL;

| 3. | norāda, ka dažos tirdzniecības nolīgumos ir iekļautas klauzulas, kas veicina neizplatīšanas mērķu sasniegšanu, un vienošanās par masu iznīcināšanas ieročiem, un tāpēc aicina Komisiju noskaidrot, kādā mērā esošos un turpmākos tirdzniecības instrumentus varētu izmantot ITL ratifikācijas un īstenošanas veicināšanai; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka dažos tirdzniecības nolīgumos ir iekļautas klauzulas, kas veicina neizplatīšanas mērķu sasniegšanu, un vienošanās par masu iznīcināšanas ieročiem, un tāpēc aicina Komisiju noskaidrot, kādā mērā esošos un turpmākos tirdzniecības instrumentus varētu izmantot ITL ratifikācijas un īstenošanas veicināšanai;

| 4. | uzsver, ka nelikumīga vai neregulēta ieroču nodošana rada cilvēku ciešanas, saasina bruņotus konfliktus, rada nestabilitāti, terora aktus un korupciju — kavējot sociāli ekonomisko attīstību —, izraisa demokrātijas un tiesiskuma, cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka nelikumīga vai neregulēta ieroču nodošana rada cilvēku ciešanas, saasina bruņotus konfliktus, rada nestabilitāti, terora aktus un korupciju — kavējot sociāli ekonomisko attīstību —, izraisa demokrātijas un tiesiskuma, cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus;

Darbības joma

| 5. | pauž nožēlu par to, ka līgumā nav iekļauta vienota un precīza parasto ieroču definīcija un ka to piemēro tikai astoņām bruņojuma kategorijām, kuras noteiktas 2. panta 1. punktā, un ka līgumā nav ietverts saraksts ar katras kategorijas konkrētajiem ieroču veidiem; tomēr atzinīgi vērtē to, ka, lai noteiktu, uz kādu veidu ieročiem līgums attiecas, izmantotas plašas kategorijas; jo īpaši ir apmierināts par kājnieku ieroču, vieglo ieroču, munīcijas/bruņojuma, detaļu un sastāvdaļu iekļaušanu; aicina līgumslēdzējas puses katru kategoriju valstu tiesību aktos interpretēt visplašākajā veidā; pauž nožēlu par to, ka līguma darbības jomā nav ietverta bruņotu tālvadības lidaparātu (bezpilota lidaparātu) tirdzniecība; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par to, ka līgumā nav iekļauta vienota un precīza parasto ieroču definīcija un ka to piemēro tikai astoņām bruņojuma kategorijām, kuras noteiktas 2. panta 1. punktā, un ka līgumā nav ietverts saraksts ar katras kategorijas konkrētajiem ieroču veidiem; tomēr atzinīgi vērtē to, ka, lai noteiktu, uz kādu veidu ieročiem līgums attiecas, izmantotas plašas kategorijas; jo īpaši ir apmierināts par kājnieku ieroču, vieglo ieroču, munīcijas/bruņojuma, detaļu un sastāvdaļu iekļaušanu; aicina līgumslēdzējas puses katru kategoriju valstu tiesību aktos interpretēt visplašākajā veidā; pauž nožēlu par to, ka līguma darbības jomā nav ietverta bruņotu tālvadības lidaparātu (bezpilota lidaparātu) tirdzniecība;

| 6. | pauž nožēlu, ka līguma darbības jomā nav iekļauta tehniskā palīdzība, tostarp remonts, apkope un izstrāde; kas ir darbības, kuras reglamentē šīs jomas Eiropas Savienības tiesību akti; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, ka līguma darbības jomā nav iekļauta tehniskā palīdzība, tostarp remonts, apkope un izstrāde; kas ir darbības, kuras reglamentē šīs jomas Eiropas Savienības tiesību akti;

| 7. | aicina dalībvalstis precizēt, ka līguma 2. panta 2. punktā minētais jēdziens “nodošana” attiecas uz dāvinājumiem, aizdevumiem un nomu, kā arī visiem pārējiem nodošanas veidiem un ka līdz ar to šīs darbības ietilpst līguma darbības jomā; |
| --- | --- |

7.

aicina dalībvalstis precizēt, ka līguma 2. panta 2. punktā minētais jēdziens “nodošana” attiecas uz dāvinājumiem, aizdevumiem un nomu, kā arī visiem pārējiem nodošanas veidiem un ka līdz ar to šīs darbības ietilpst līguma darbības jomā;

| 8. | aicina līgumslēdzējas puses saistībā ar eksporta kontroli un ITL 6. panta (aizliegumi) un 7. panta 1. punktu (eksports un eksporta novērtējums) piemērošanu lielāku uzmanību pievērst precēm, kuras var izmantot gan civilām, gan militārām vajadzībām, piemēram, uzraudzības tehnoloģijām, kā arī rezerves daļām un produktiem, ko var izmantot kiberkarā vai tādu cilvēktiesību pārkāpumu veikšanai, kuri neizraisa letālas sekas, un rosina izskatīt iespēju paplašināt ITL darbības jomu, iekļaujot ar ieroču eksportu saistītus pakalpojumus un divējāda lietojuma preces un tehnoloģijas; |
| --- | --- |

8.

aicina līgumslēdzējas puses saistībā ar eksporta kontroli un ITL 6. panta (aizliegumi) un 7. panta 1. punktu (eksports un eksporta novērtējums) piemērošanu lielāku uzmanību pievērst precēm, kuras var izmantot gan civilām, gan militārām vajadzībām, piemēram, uzraudzības tehnoloģijām, kā arī rezerves daļām un produktiem, ko var izmantot kiberkarā vai tādu cilvēktiesību pārkāpumu veikšanai, kuri neizraisa letālas sekas, un rosina izskatīt iespēju paplašināt ITL darbības jomu, iekļaujot ar ieroču eksportu saistītus pakalpojumus un divējāda lietojuma preces un tehnoloģijas;

| 9. | atzinīgi vērtē noteikumus, kuru mērķis ir novērst ieroču izplatību; tomēr piezīmē, ka līgumslēdzējām pusēm dota plaša rīcības brīvība noteikt, cik liels ir ieroču izplatības risks; pauž nožēlu par to, ka minētie noteikumi tieši neattiecas uz munīciju un detaļām un sastāvdaļām, un aicina līgumslēdzējas puses šo trūkumu novērst valstu tiesību aktos, jo īpaši aicina to darīt ES dalībvalstis, ievērojot Padomes 2008. gada kopējo nostāju; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē noteikumus, kuru mērķis ir novērst ieroču izplatību; tomēr piezīmē, ka līgumslēdzējām pusēm dota plaša rīcības brīvība noteikt, cik liels ir ieroču izplatības risks; pauž nožēlu par to, ka minētie noteikumi tieši neattiecas uz munīciju un detaļām un sastāvdaļām, un aicina līgumslēdzējas puses šo trūkumu novērst valstu tiesību aktos, jo īpaši aicina to darīt ES dalībvalstis, ievērojot Padomes 2008. gada kopējo nostāju;

| 10. | atzīst to, cik svarīga ieroču rūpniecība ir izaugsmei un inovācijai, kā arī tās būtisko lomu izšķirīgi svarīgu spēju nodrošināšanā; atgādina par valstu likumīgajām interesēm iegādāties parastos ieročus, izmantot savas tiesības uz pašaizsardzību un ražot, eksportēt, importēt un nodot parastos ieročus; atgādina arī, ka līgumslēdzēju pušu interesēs ir nodrošināt ieroču rūpniecības atbilstību starptautiskajām tiesībām un saistošiem ieroču kontroles režīmiem, lai saglabātu un aizsargātu demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un humanitāro tiesību pamatprincipus un sekmētu konfliktu novēršanu un atrisināšanu; |
| --- | --- |

10.

atzīst to, cik svarīga ieroču rūpniecība ir izaugsmei un inovācijai, kā arī tās būtisko lomu izšķirīgi svarīgu spēju nodrošināšanā; atgādina par valstu likumīgajām interesēm iegādāties parastos ieročus, izmantot savas tiesības uz pašaizsardzību un ražot, eksportēt, importēt un nodot parastos ieročus; atgādina arī, ka līgumslēdzēju pušu interesēs ir nodrošināt ieroču rūpniecības atbilstību starptautiskajām tiesībām un saistošiem ieroču kontroles režīmiem, lai saglabātu un aizsargātu demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un humanitāro tiesību pamatprincipus un sekmētu konfliktu novēršanu un atrisināšanu;

| 11. | aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu palīdzēt izstrādāt saistošus militāro preču tirdzniecībā iesaistītiem privātā sektora dalībniekiem paredzētus rīcības kodeksus saskaņā ar ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem; uzstājīgi mudina Eiropas ieroču rūpniecības pārstāvjus atklāti un pārredzami ieguldīt līdzekļus īstenošanas atbalsta pasākumos, attiecīgos gadījumos izmantojot arī publiskā un privātā sektora partnerības, un sekmēt līguma ievērošanu, jo īpaši ar stingrākiem pārskatatbildības pienākumiem un pienākumu, kas izriet no atbildības par nelikumīgas ieroču nodošanas novēršanu; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu palīdzēt izstrādāt saistošus militāro preču tirdzniecībā iesaistītiem privātā sektora dalībniekiem paredzētus rīcības kodeksus saskaņā ar ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem; uzstājīgi mudina Eiropas ieroču rūpniecības pārstāvjus atklāti un pārredzami ieguldīt līdzekļus īstenošanas atbalsta pasākumos, attiecīgos gadījumos izmantojot arī publiskā un privātā sektora partnerības, un sekmēt līguma ievērošanu, jo īpaši ar stingrākiem pārskatatbildības pienākumiem un pienākumu, kas izriet no atbildības par nelikumīgas ieroču nodošanas novēršanu;

Kritēriji un starptautiskie standarti

| 12. | uzsver lielo nozīmi, kāda ir līgumā noteiktajam līgumslēdzēju pušu pienākumam ieviest valsts kontroles sistēmu ieroču nodošanai (eksportam, importam, tranzītam, pārkraušanai un starpniecībai); |
| --- | --- |

12.

uzsver lielo nozīmi, kāda ir līgumā noteiktajam līgumslēdzēju pušu pienākumam ieviest valsts kontroles sistēmu ieroču nodošanai (eksportam, importam, tranzītam, pārkraušanai un starpniecībai);

| 13. | jo īpaši atzinīgi vērtē jebkādas nodošanas aizliegumu situācijās, kad valstij atļaušanas brīdī ir zināms, ka attiecīgie ieroči tiks lietoti, lai īstenotu genocīdu, veiktu noziegumus pret cilvēci vai kara noziegumus; |
| --- | --- |

13.

jo īpaši atzinīgi vērtē jebkādas nodošanas aizliegumu situācijās, kad valstij atļaušanas brīdī ir zināms, ka attiecīgie ieroči tiks lietoti, lai īstenotu genocīdu, veiktu noziegumus pret cilvēci vai kara noziegumus;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka kopumā atbilstīgi dažādiem reģionāliem nodošanas kontroles nolīgumiem un instrumentiem, tostarp ES 2008. gada kopējai nostājai, ieroču nodošanu nedrīkst atļaut, ja līgumslēdzējas puses uzskata, ka pastāv primārs risks, ka attiecīgie ieroči varētu nelabvēlīgi ietekmēt mieru un drošību vai tikt izmantoti 1) humanitāro tiesību pārkāpumiem, 2) cilvēktiesību pārkāpumiem, 3) organizētajai noziedzībai vai 4) terorismam; mudina visas līgumslēdzējas puses izstrādāt precīzus norādījumus, lai šos kritērijus piemērotu pienācīgi stingri un konsekventi; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka kopumā atbilstīgi dažādiem reģionāliem nodošanas kontroles nolīgumiem un instrumentiem, tostarp ES 2008. gada kopējai nostājai, ieroču nodošanu nedrīkst atļaut, ja līgumslēdzējas puses uzskata, ka pastāv primārs risks, ka attiecīgie ieroči varētu nelabvēlīgi ietekmēt mieru un drošību vai tikt izmantoti 1) humanitāro tiesību pārkāpumiem, 2) cilvēktiesību pārkāpumiem, 3) organizētajai noziedzībai vai 4) terorismam; mudina visas līgumslēdzējas puses izstrādāt precīzus norādījumus, lai šos kritērijus piemērotu pienācīgi stingri un konsekventi;

| 15. | aicina Komisiju un Padomi ES līmeņa institucionālās struktūras un īstenošanas mehānismu aspektā nodrošināt lielāku saskaņotību starp dažādiem Eiropas instrumentiem, kas regulē ieroču un stratēģisku preču apriti (eksportu, nodošanu, starpniecību un tranzītu), piemēram, Padomes 2008. gada kopējo nostāju, Regulu (EK) Nr. 428/2009 par divējāda lietojuma precēm, Regulu (ES) Nr. 258/2012, ar kuru īsteno 10. pantu Protokolā par šaujamieročiem, un mērķtiecīgiem pasākumiem saskaņā ar Līguma 218. pantu, lai novērstu juridisku neskaidrību un pārmērīgas papildu izmaksas attiecīgajiem ES ekonomikas dalībniekiem; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un Padomi ES līmeņa institucionālās struktūras un īstenošanas mehānismu aspektā nodrošināt lielāku saskaņotību starp dažādiem Eiropas instrumentiem, kas regulē ieroču un stratēģisku preču apriti (eksportu, nodošanu, starpniecību un tranzītu), piemēram, Padomes 2008. gada kopējo nostāju, Regulu (EK) Nr. 428/2009 par divējāda lietojuma precēm, Regulu (ES) Nr. 258/2012, ar kuru īsteno 10. pantu Protokolā par šaujamieročiem, un mērķtiecīgiem pasākumiem saskaņā ar Līguma 218. pantu, lai novērstu juridisku neskaidrību un pārmērīgas papildu izmaksas attiecīgajiem ES ekonomikas dalībniekiem;

| 16. | atzinīgi vērtē prasību līgumslēdzējām pusēm, pieņemot lēmumu par atļauju, ņemt vērā risku, ka nodotie ieroči tiks izmantoti, lai veiktu vai veicinātu smagus ar dzimumu saistītas vardarbības aktus vai smagus vardarbības aktus pret sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē prasību līgumslēdzējām pusēm, pieņemot lēmumu par atļauju, ņemt vērā risku, ka nodotie ieroči tiks izmantoti, lai veiktu vai veicinātu smagus ar dzimumu saistītas vardarbības aktus vai smagus vardarbības aktus pret sievietēm un bērniem;

Īstenošana un ziņošana

| 17. | uzsver, cik svarīga ir līguma efektīva un uzticama īstenošana, skaidri nosakot līgumslēdzēju pušu pienākumus; šajā sakarā piezīmē, ka līgumslēdzējām pusēm atstātas plašas interpretācijas iespējas; |
| --- | --- |

17.

uzsver, cik svarīga ir līguma efektīva un uzticama īstenošana, skaidri nosakot līgumslēdzēju pušu pienākumus; šajā sakarā piezīmē, ka līgumslēdzējām pusēm atstātas plašas interpretācijas iespējas;

| 18. | norāda, ka nav paredzēta prasība izvērtēt saspīlējuma vai bruņotu konfliktu esību galamērķa valstī vai ņemt vērā tās attīstības līmeni; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka nav paredzēta prasība izvērtēt saspīlējuma vai bruņotu konfliktu esību galamērķa valstī vai ņemt vērā tās attīstības līmeni;

| 19. | norāda uz līgumslēdzēju pušu pienākumu ik gadu ziņot par to veikto parasto ieroču eksportu un importu; stingri prasa attiecīgos ziņojumus vienmēr darīt publiski pieejamus; šajā sakarā aicina dalībvalstis apņemties nodrošināt pārredzamību un publiskot savus gada ziņojumus par ieroču nodošanu, negaidot, līdz šo principu ievēro visi; |
| --- | --- |

19.

norāda uz līgumslēdzēju pušu pienākumu ik gadu ziņot par to veikto parasto ieroču eksportu un importu; stingri prasa attiecīgos ziņojumus vienmēr darīt publiski pieejamus; šajā sakarā aicina dalībvalstis apņemties nodrošināt pārredzamību un publiskot savus gada ziņojumus par ieroču nodošanu, negaidot, līdz šo principu ievēro visi;

| 20. | uzskata, ka pilnīga pārredzamība lielā mērā ir atkarīga no atbildības parlamentu, pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju priekšā, un aicina izveidot pārredzamības mehānismus, kas ļautu pilsoņiem un organizācijām iesaistīties iestāžu atbildības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka pilnīga pārredzamība lielā mērā ir atkarīga no atbildības parlamentu, pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju priekšā, un aicina izveidot pārredzamības mehānismus, kas ļautu pilsoņiem un organizācijām iesaistīties iestāžu atbildības nodrošināšanā;

| 21. | uzsver, ka liela nozīme ITL paredzēto standartu īstenošanā un izpildē valsts un starptautiskā līmenī un pārredzamas, pārbaudāmas kontroles sistēmas izveidē ir valstu parlamentiem, NVO un pilsoniskajai sabiedrībai; tāpēc aicina atbalstīt (arī finansiāli) starptautisku, pārredzamu un stabilu kontroles mehānismu, kas nostiprina parlamentu un pilsoniskās sabiedrības lomu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka liela nozīme ITL paredzēto standartu īstenošanā un izpildē valsts un starptautiskā līmenī un pārredzamas, pārbaudāmas kontroles sistēmas izveidē ir valstu parlamentiem, NVO un pilsoniskajai sabiedrībai; tāpēc aicina atbalstīt (arī finansiāli) starptautisku, pārredzamu un stabilu kontroles mehānismu, kas nostiprina parlamentu un pilsoniskās sabiedrības lomu;

| 22. | atzinīgi vērtē noteikumus par starptautisko sadarbību un palīdzību un brīvprātīga fonda izveidi nolūkā palīdzēt līgumslēdzējām pusēm, kam vajadzīgs atbalsts līguma īstenošanā; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē noteikumus par starptautisko sadarbību un palīdzību un brīvprātīga fonda izveidi nolūkā palīdzēt līgumslēdzējām pusēm, kam vajadzīgs atbalsts līguma īstenošanā;

| 23. | atzinīgi vērtē arī Līgumslēdzēju pušu konferences izveidi nolūkā regulāri pārskatīt līguma īstenošanu un inter alia nodrošināt, lai līgums attiektos uz jaunu ieroču tehnoloģiju tirdzniecību; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē arī Līgumslēdzēju pušu konferences izveidi nolūkā regulāri pārskatīt līguma īstenošanu un inter alia nodrošināt, lai līgums attiektos uz jaunu ieroču tehnoloģiju tirdzniecību;

ES un tās dalībvalstis

| 24. | atzīst, ka ES un tās dalībvalstis ir rīkojušās konsekventi, atbalstot starptautisko procesu, lai pieņemtu vienotus saistošus noteikumus par ieroču starptautisko tirdzniecību; atzinīgi vērtē to, ka visas dalībvalstis ir parakstījušas līgumu; gaida, ka dalībvalstis steidzami ratificēs līgumu, tiklīdz Parlaments būs sniedzis piekrišanu; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka ES un tās dalībvalstis ir rīkojušās konsekventi, atbalstot starptautisko procesu, lai pieņemtu vienotus saistošus noteikumus par ieroču starptautisko tirdzniecību; atzinīgi vērtē to, ka visas dalībvalstis ir parakstījušas līgumu; gaida, ka dalībvalstis steidzami ratificēs līgumu, tiklīdz Parlaments būs sniedzis piekrišanu;

| 25. | tāpēc aicina Padomes prezidentvalsti Grieķiju ITL ratifikāciju un īstenošanu uzskatīt par svarīgāko prioritāti un regulāri ziņot Parlamentam par attiecīgajiem pasākumiem; mudina dalībvalstis ITL īstenot ātri, efektīvi un visā Eiropas Savienībā vienādi, turpinot pilnībā īstenot Padomes 2008. gada kopējo nostāju — pašreizējo pamatu kopīgiem Eiropas standartiem ieroču eksporta kontroles jomā; |
| --- | --- |

25.

tāpēc aicina Padomes prezidentvalsti Grieķiju ITL ratifikāciju un īstenošanu uzskatīt par svarīgāko prioritāti un regulāri ziņot Parlamentam par attiecīgajiem pasākumiem; mudina dalībvalstis ITL īstenot ātri, efektīvi un visā Eiropas Savienībā vienādi, turpinot pilnībā īstenot Padomes 2008. gada kopējo nostāju — pašreizējo pamatu kopīgiem Eiropas standartiem ieroču eksporta kontroles jomā;

| 26. | atgādina dalībvalstīm, ka tās ir kopīgi atbildīgas par Padomes 2008. gada kopējās nostājas par ieroču eksportu piemērošanu un interpretēšanu vienā veidā un vienlīdz stingri; |
| --- | --- |

26.

atgādina dalībvalstīm, ka tās ir kopīgi atbildīgas par Padomes 2008. gada kopējās nostājas par ieroču eksportu piemērošanu un interpretēšanu vienā veidā un vienlīdz stingri;

| 27. | mudina dalībvalstis pārredzami un pilnībā izpildīt gan ES, gan ANO noteiktās ziņošanas saistības un veicināt pārredzamību un informācijas un paraugprakses apmaiņu pasaules līmenī ieroču nodošanas un izplatības jautājumā; |
| --- | --- |

27.

mudina dalībvalstis pārredzami un pilnībā izpildīt gan ES, gan ANO noteiktās ziņošanas saistības un veicināt pārredzamību un informācijas un paraugprakses apmaiņu pasaules līmenī ieroču nodošanas un izplatības jautājumā;

| 28. | atzinīgi vērtē ES aktīvo lomu sarunās par ITL; taču pauž nožēlu par to, ka ITL nav noteikumu, kas ļautu par līgumslēdzējām pusēm kļūt Eiropas Savienībai vai citām reģionālām organizācijām; uzsver, ka reģionālām organizācijām aktīvi jāpiedalās līguma īstenošanā, un aicina Ieroču tirdzniecības līgumā, tiklīdz iespējams, iekļaut noteikumus, kas ļautu ES un citām reģionālām organizācijām kļūt par līgumslēdzējām pusēm; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē ES aktīvo lomu sarunās par ITL; taču pauž nožēlu par to, ka ITL nav noteikumu, kas ļautu par līgumslēdzējām pusēm kļūt Eiropas Savienībai vai citām reģionālām organizācijām; uzsver, ka reģionālām organizācijām aktīvi jāpiedalās līguma īstenošanā, un aicina Ieroču tirdzniecības līgumā, tiklīdz iespējams, iekļaut noteikumus, kas ļautu ES un citām reģionālām organizācijām kļūt par līgumslēdzējām pusēm;

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka līgumā noteikts valstu pienākums katru gadu iesniegt ziņojumu gan par to eksportu, gan arī importu (13. panta 3. punkts); uzskata, kas tas ir ļoti pozitīvs aspekts, kas veicina valstu savstarpējo uzticību, jo šādā veidā var iegūt informāciju par ieročiem, ko iegādājas citas valstis; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē to, ka līgumā noteikts valstu pienākums katru gadu iesniegt ziņojumu gan par to eksportu, gan arī importu (13. panta 3. punkts); uzskata, kas tas ir ļoti pozitīvs aspekts, kas veicina valstu savstarpējo uzticību, jo šādā veidā var iegūt informāciju par ieročiem, ko iegādājas citas valstis;

| 30. | aicina Komisiju iesniegt vērienīgu priekšlikumu Padomes lēmumam par ES atbalsta mehānismu ITL īstenošanai; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju iesniegt vērienīgu priekšlikumu Padomes lēmumam par ES atbalsta mehānismu ITL īstenošanai;

| 31. | aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt trešās valstis, kam vajadzīga palīdzība līgumā paredzēto saistību īstenošanā; šajā saistībā atzinīgi vērtē Ārlietu padomes 2013. gada 16. decembra secinājumus, ar ko nolemj brīvprātīgajam fondam, kas tiks izveidots saskaņā ar līgumu, no ES budžeta piešķirt EUR 5,2 miljonus; |
| --- | --- |

31.

aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt trešās valstis, kam vajadzīga palīdzība līgumā paredzēto saistību īstenošanā; šajā saistībā atzinīgi vērtē Ārlietu padomes 2013. gada 16. decembra secinājumus, ar ko nolemj brīvprātīgajam fondam, kas tiks izveidots saskaņā ar līgumu, no ES budžeta piešķirt EUR 5,2 miljonus;

| 32. | uzsver, ka visiem īstenošanas atbalsta pasākumiem vajadzētu būt cieši saskaņotiem ar darbībām, ko veic citi līdzekļu devēji un citas ITL līgumslēdzējas puses, un tajos vajadzētu ņemt vērā viedokļus, ko pauž pētniecības institūti un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, tās, kuras finansē saskaņā ar ANO ieguldījumu mehānismu, ar ko atbalsta sadarbību ieroču regulējuma jomā (UNSCAR), un vajadzētu nodrošināt plašas iespējas līdzdarboties vietējai pilsoniskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka visiem īstenošanas atbalsta pasākumiem vajadzētu būt cieši saskaņotiem ar darbībām, ko veic citi līdzekļu devēji un citas ITL līgumslēdzējas puses, un tajos vajadzētu ņemt vērā viedokļus, ko pauž pētniecības institūti un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, tās, kuras finansē saskaņā ar ANO ieguldījumu mehānismu, ar ko atbalsta sadarbību ieroču regulējuma jomā (UNSCAR), un vajadzētu nodrošināt plašas iespējas līdzdarboties vietējai pilsoniskajai sabiedrībai;

| 33. | aicina Komisiju un EĀDD izstrādāt un īstenot saskaņotu ITL ietekmes pasākumu programmu, apvienojot un attīstot visus esošos ITL līgumslēdzēju pušu pasākumus un ņemot vērā vietējo atbalsta iniciatīvu pasākumus, ko īsteno pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un ietekmes pasākumus, ko veic citi līdzekļu devēji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, pienācīgi ņemot vērā šajā jomā gūto pieredzi; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju un EĀDD izstrādāt un īstenot saskaņotu ITL ietekmes pasākumu programmu, apvienojot un attīstot visus esošos ITL līgumslēdzēju pušu pasākumus un ņemot vērā vietējo atbalsta iniciatīvu pasākumus, ko īsteno pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un ietekmes pasākumus, ko veic citi līdzekļu devēji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, pienācīgi ņemot vērā šajā jomā gūto pieredzi;

| 34. | norāda, ka vajadzības gadījumā kā pēdējo iespēju grozīt līgumu var izmantot līgumslēdzēju pušu trīs ceturtdaļu vairākuma balsojumu, un aicina ES un tās dalībvalstis nākotnē izmantot šo iespēju, lai vēl vairāk nostiprinātu ar līgumu izveidoto režīmu un novērstu nepilnības; aicina Komisiju tikmēr piemērot divpusējus risinājumus līguma reglamentēto tirdzniecības attiecību ietvaros; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka vajadzības gadījumā kā pēdējo iespēju grozīt līgumu var izmantot līgumslēdzēju pušu trīs ceturtdaļu vairākuma balsojumu, un aicina ES un tās dalībvalstis nākotnē izmantot šo iespēju, lai vēl vairāk nostiprinātu ar līgumu izveidoto režīmu un novērstu nepilnības; aicina Komisiju tikmēr piemērot divpusējus risinājumus līguma reglamentēto tirdzniecības attiecību ietvaros;

| 35. | aicina Grieķijas parlamentu, kamēr Grieķija ir ES Padomes prezidentvalsts, iekļaut ITL ratifikācijas un Padomes 2008. gada kopējās nostājas jautājumu gaidāmās Starpparlamentārās KĀDP/KDAP jautājumiem veltītās konferences darba kārtībā; |
| --- | --- |

35.

aicina Grieķijas parlamentu, kamēr Grieķija ir ES Padomes prezidentvalsts, iekļaut ITL ratifikācijas un Padomes 2008. gada kopējās nostājas jautājumu gaidāmās Starpparlamentārās KĀDP/KDAP jautājumiem veltītās konferences darba kārtībā;

| 36. | tā kā ITL attiecas gan uz ekskluzīvām ES kompetencēm, gan uz valstu kompetencēm, aicina Padomi atļaut dalībvalstīm Eiropas Savienības interesēs ratificēt ITL; |
| --- | --- |

36.

tā kā ITL attiecas gan uz ekskluzīvām ES kompetencēm, gan uz valstu kompetencēm, aicina Padomi atļaut dalībvalstīm Eiropas Savienības interesēs ratificēt ITL;

o

o o

| 37. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, dalībvalstu parlamentiem, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

37.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, dalībvalstu parlamentiem, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV L 152, 18.6.2010., 14. lpp.

(2)  OV L 256, 13.9.1991., 51. lpp.

(3)  OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.

(4)  OV L 94, 30.3.2012., 1. lpp.

(5)  OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.

(6)  OV C 146 E, 12.6.2008., 342. lpp.

(7)  OV C 332 E, 15.11.2013., 58. lpp.

(8)  OV C 66 E, 20.3.2009., 48. lpp.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/79

---

P7_TA(2014)0094

Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcija par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (2013/2135(INI))

(2017/C 093/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam” (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam” (COM(2013)0169),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 191., 192. un 194. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 191., 192. un 194. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020” (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 994/2010 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Padomes Direktīvas 2004/67/EK atcelšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 994/2010 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Padomes Direktīvas 2004/67/EK atcelšanu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (5), un Komisijas 2013. gada 14. oktobra paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums infrastruktūras jomā Eiropai un ārpus tās” (COM(2013)0711), kurā izklāstīts pirmais Eiropas mēroga enerģētikas infrastruktūras kopīgu interešu projektu (KIP) saraksts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (5), un Komisijas 2013. gada 14. oktobra paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums infrastruktūras jomā Eiropai un ārpus tās” (COM(2013)0711), kurā izklāstīts pirmais Eiropas mēroga enerģētikas infrastruktūras kopīgu interešu projektu (KIP) saraksts,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. novembra paziņojumu “Otrais stratēģiskais enerģētikas pārskats. ES energoapgādes drošības un solidaritātes rīcības plāns” (COM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. novembra paziņojumu “Otrais stratēģiskais enerģētikas pārskats. ES energoapgādes drošības un solidaritātes rīcības plāns” (COM(2008)0781),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti (6),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (COM(2011)0665),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 28. marta Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144) un Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par tēmu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 28. marta Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144) un Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par tēmu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. marta paziņojumu “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” (COM(2011)0112) un Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūciju par Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. marta paziņojumu “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” (COM(2011)0112) un Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūciju par Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu “Ceļvedis par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” (COM(2011)0571) un Eiropas Parlamenta 2012. gada 24. maija rezolūciju par resursu ziņā efektīvu Eiropu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu “Ceļvedis par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” (COM(2011)0571) un Eiropas Parlamenta 2012. gada 24. maija rezolūciju par resursu ziņā efektīvu Eiropu (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. decembra paziņojumu “Enerģētikas ceļvedis 2050” (COM(2011)0885) un Eiropas Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par “Enerģētikas ceļvedi 2050” –– enerģija nākotnei (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. decembra paziņojumu “Enerģētikas ceļvedis 2050” (COM(2011)0885) un Eiropas Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par “Enerģētikas ceļvedi 2050” –– enerģija nākotnei (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumu “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (COM(2012)0582),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. marta paziņojumu “Progresa ziņojums par atjaunojamiem energoresursiem” (COM(2013)0175), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. marta paziņojumu “Progresa ziņojums par atjaunojamiem energoresursiem” (COM(2013)0175),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 21. novembra rezolūciju par slānekļa gāzes un slānekļa eļļas ieguves radīto ietekmi uz vidi (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 21. novembra rezolūciju par slānekļa gāzes un slānekļa eļļas ieguves radīto ietekmi uz vidi (12),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 21. novembra rezolūciju par slānekļa gāzi un slānekļa eļļu — rūpnieciskie, enerģētiskie u. c. aspekti (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 21. novembra rezolūciju par slānekļa gāzi un slānekļa eļļu — rūpnieciskie, enerģētiskie u. c. aspekti (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 22. novembra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Dohā, Katarā (COP 18) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 22. novembra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Dohā, Katarā (COP 18) (14),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 12. septembra rezolūcija par mikroģenerāciju –– elektroenerģijas un siltuma ražošanu nelielā apjomā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 12. septembra rezolūcija par mikroģenerāciju –– elektroenerģijas un siltuma ražošanu nelielā apjomā (15),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. jūnija paziņojumu “Enerģija no atjaunojamiem energoresursiem –– būtiska Eiropas enerģijas tirgus sastāvdaļa” (COM(2012)0271) un Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūciju par pašreizējām problēmām un iespējām saistībā ar atjaunojamo energoresursu izmantošanu Eiropas iekšējā enerģijas tirgū (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. jūnija paziņojumu “Enerģija no atjaunojamiem energoresursiem –– būtiska Eiropas enerģijas tirgus sastāvdaļa” (COM(2012)0271) un Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūciju par pašreizējām problēmām un iespējām saistībā ar atjaunojamo energoresursu izmantošanu Eiropas iekšējā enerģijas tirgū (16),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. novembra paziņojumu “Kā panākt, lai iekšējais enerģijas tirgus patiešām funkcionētu” (COM(2012)0663) un Parlamenta 2013. gada 10. septembra rezolūciju par pasākumiem iekšējā enerģijas tirgus darbības nodrošināšanai (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. novembra paziņojumu “Kā panākt, lai iekšējais enerģijas tirgus patiešām funkcionētu” (COM(2012)0663) un Parlamenta 2013. gada 10. septembra rezolūciju par pasākumiem iekšējā enerģijas tirgus darbības nodrošināšanai (17),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. novembra ziņojumu “Eiropas oglekļa tirgus stāvoklis 2012. gadā” (COM(2012)0652), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. novembra ziņojumu “Eiropas oglekļa tirgus stāvoklis 2012. gadā” (COM(2012)0652),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. aprīļa paziņojumu “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija” (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. aprīļa paziņojumu “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija” (COM(2013)0216),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. marta secinājumus, kuros tā no jauna apstiprināja ES mērķi līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80–95 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. marta secinājumus, kuros tā no jauna apstiprināja ES mērķi līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80–95 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni;

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Varšavā, Polijā (COP 19) (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Varšavā, Polijā (COP 19) (18),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūciju par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūciju par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas (19),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. jūnija ziņojumu “Novērtējums par kopējo izmaksu ietekmi uz tēraudrūpniecību”, kuru Komisijas pasūtījumā veica Eiropas Politikas pētījumu centrs (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. jūnija ziņojumu “Novērtējums par kopējo izmaksu ietekmi uz tēraudrūpniecību”, kuru Komisijas pasūtījumā veica Eiropas Politikas pētījumu centrs (20),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Ekoizaugsmei piemītošā nodarbinātības potenciāla pilnvērtīga izmantošana”(SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Ekoizaugsmei piemītošā nodarbinātības potenciāla pilnvērtīga izmantošana”(SWD(2012)0092),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par sadarbības veidošanu enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežām — stratēģiska pieeja drošas, ilgtspējīgas un konkurētspējīgas energoapgādes nodrošināšanai (21),, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par sadarbības veidošanu enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežām — stratēģiska pieeja drošas, ilgtspējīgas un konkurētspējīgas energoapgādes nodrošināšanai (21),,

| — | ņemot vērā Komisijas un Starptautiskās Darba Organizācijas kopīgo ziņojumu “Pāreja uz ekoloģisku ekonomiku –– sociālās dimensijas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Starptautiskās Darba Organizācijas kopīgo ziņojumu “Pāreja uz ekoloģisku ekonomiku –– sociālās dimensijas”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 2. jūlija rezolūciju par jūras nozaru izaugsmi –– ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanu ES jūrniecības, jūras transporta un tūrisma nozarē (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 2. jūlija rezolūciju par jūras nozaru izaugsmi –– ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanu ES jūrniecības, jūras transporta un tūrisma nozarē (22),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A7-0047/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A7-0047/2014),

| A. | tā kā mērķi klimata jomā, ilgtspējīga izaugsme, energoapgādes drošība, ekonomiskā un tehnoloģiskā konkurētspēja un vienotā enerģijas tirgus izveides pabeigšana ES ir ārkārtīgi svarīgi un nav nodalāmi; |
| --- | --- |

A.

tā kā mērķi klimata jomā, ilgtspējīga izaugsme, energoapgādes drošība, ekonomiskā un tehnoloģiskā konkurētspēja un vienotā enerģijas tirgus izveides pabeigšana ES ir ārkārtīgi svarīgi un nav nodalāmi;

| B. | tā kā tas ir atzīts Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), kurā noteikts, ka Savienības enerģētikas politikas mērķi ietver enerģijas tirgus darbību, (enerģijas) apgādes drošību, energoefektivitāti, energotaupību, jaunos un atjaunojamos energoresursus un starpsavienojumus un ka Savienības vides politikas mērķiem ir jāveicina vides saglabāšana, aizsardzība un tās kvalitātes uzlabošana, cilvēka veselības aizsardzības veicināšana, dabas resursu apdomīga un racionāla izmantošana un tādu pasākumu sekmēšana starptautiskā līmenī, kas ļauj risināt reģionālas vai visas pasaules vides problēmas, jo īpaši saistībā ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

B.

tā kā tas ir atzīts Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), kurā noteikts, ka Savienības enerģētikas politikas mērķi ietver enerģijas tirgus darbību, (enerģijas) apgādes drošību, energoefektivitāti, energotaupību, jaunos un atjaunojamos energoresursus un starpsavienojumus un ka Savienības vides politikas mērķiem ir jāveicina vides saglabāšana, aizsardzība un tās kvalitātes uzlabošana, cilvēka veselības aizsardzības veicināšana, dabas resursu apdomīga un racionāla izmantošana un tādu pasākumu sekmēšana starptautiskā līmenī, kas ļauj risināt reģionālas vai visas pasaules vides problēmas, jo īpaši saistībā ar klimata pārmaiņām;

| C. | tā kā tikai saistoši mērķi nodrošina dalībvalstīm vajadzīgo elastīgumu, lai visefektīvāk un rentablāk dekarbonizētu ekonomiku, ņemot vērā nacionālos apstākļus un īpatnības; |
| --- | --- |

C.

tā kā tikai saistoši mērķi nodrošina dalībvalstīm vajadzīgo elastīgumu, lai visefektīvāk un rentablāk dekarbonizētu ekonomiku, ņemot vērā nacionālos apstākļus un īpatnības;

| D. | tā kā Eiropadome ir apņēmusies līdz 2050. gadam kā daļu no attīstīto valstu grupā nepieciešamajām reformām par 80–95 % samazināt SEG emisijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropadome ir apņēmusies līdz 2050. gadam kā daļu no attīstīto valstu grupā nepieciešamajām reformām par 80–95 % samazināt SEG emisijas;

| E. | tā kā klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam ir rūpīgi jāapsver saistības (gan ilgtermiņa, gan īstermiņa) klimata jomā un jārisina tādi nenovēršami ekonomiskie un sociālie jautājumi kā energoapgādes drošība, enerģijas augstās izmaksas rūpniecībai un mājsaimniecībām un vajadzība radīt jaunas darbavietas un atveseļot ekonomiku, un pāreja uz ilgtspējīgas izaugsmes modeli; |
| --- | --- |

E.

tā kā klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam ir rūpīgi jāapsver saistības (gan ilgtermiņa, gan īstermiņa) klimata jomā un jārisina tādi nenovēršami ekonomiskie un sociālie jautājumi kā energoapgādes drošība, enerģijas augstās izmaksas rūpniecībai un mājsaimniecībām un vajadzība radīt jaunas darbavietas un atveseļot ekonomiku, un pāreja uz ilgtspējīgas izaugsmes modeli;

| F. | tā kā dažādu politikas mērķu, piemēram, siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšana, energoapgādes drošība un ekonomiskās izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības nostiprināšana, pamatā jābūt modernākajām tehnoloģijām, ar ko iespējams rentabls resursu izmantojums; |
| --- | --- |

F.

tā kā dažādu politikas mērķu, piemēram, siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšana, energoapgādes drošība un ekonomiskās izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības nostiprināšana, pamatā jābūt modernākajām tehnoloģijām, ar ko iespējams rentabls resursu izmantojums;

| G. | tā kā tiesiskais regulējums, kas attiecas uz pašreizējo klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu ar saistošiem mērķiem par atjaunojamo energoresursu procentuālo daļu energopatēriņa un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumā, zaudēs spēku 2020. gadā; tā kā to valstu prasību spēkā esamības pārtraukšana, kas attiecas uz lielāku atjaunojamo energoresursu izmantojumu, varētu apdraudēt nepieciešamo izaugsmi šajā nozarē; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiesiskais regulējums, kas attiecas uz pašreizējo klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu ar saistošiem mērķiem par atjaunojamo energoresursu procentuālo daļu energopatēriņa un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumā, zaudēs spēku 2020. gadā; tā kā to valstu prasību spēkā esamības pārtraukšana, kas attiecas uz lielāku atjaunojamo energoresursu izmantojumu, varētu apdraudēt nepieciešamo izaugsmi šajā nozarē;

| H. | tā kā Komisija iepriekš minētajā paziņojumā “Enerģētikas ceļvedis 2050” ir norādījusi, ka cilvēku labklājība, rūpniecības konkurētspēja un sabiedrības vispārēja funkcionēšana ir atkarīga no drošas, pastāvīgas, ilgtspējīgas un cenu ziņā pieejamas enerģijas; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija iepriekš minētajā paziņojumā “Enerģētikas ceļvedis 2050” ir norādījusi, ka cilvēku labklājība, rūpniecības konkurētspēja un sabiedrības vispārēja funkcionēšana ir atkarīga no drošas, pastāvīgas, ilgtspējīgas un cenu ziņā pieejamas enerģijas;

| I. | tā kā ir nepieciešami lieli ieguldījumi, lai modernizētu enerģētikas sistēmu ar dekarbonizāciju vai bez tās, kas ietekmēs enerģijas cenas laikposmā līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir nepieciešami lieli ieguldījumi, lai modernizētu enerģētikas sistēmu ar dekarbonizāciju vai bez tās, kas ietekmēs enerģijas cenas laikposmā līdz 2030. gadam;

| J. | tā kā energotaupība un energoefektivitāte ir ātrākais un lētākais veids, kā risināt tādus jautājumus kā energoapgādes drošība, ārējā atkarība, augstās cenas un vides apsvērumi; |
| --- | --- |

J.

tā kā energotaupība un energoefektivitāte ir ātrākais un lētākais veids, kā risināt tādus jautājumus kā energoapgādes drošība, ārējā atkarība, augstās cenas un vides apsvērumi;

| K. | tā kā tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam būvniecības nozarē, rentabli taupot enerģiju, var ieekonomēt 65 miljonus tonnu naftas ekvivalenta (Mtoe); |
| --- | --- |

K.

tā kā tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam būvniecības nozarē, rentabli taupot enerģiju, var ieekonomēt 65 miljonus tonnu naftas ekvivalenta (Mtoe);

| L. | tā kā pašreizējā nenoteiktība attiecībā uz turpmāko klimata un enerģētikas politikas virzību kavē ļoti vajadzīgos ieguldījumus tīrās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

L.

tā kā pašreizējā nenoteiktība attiecībā uz turpmāko klimata un enerģētikas politikas virzību kavē ļoti vajadzīgos ieguldījumus tīrās tehnoloģijās;

| M. | tā kā “Enerģētikas ceļvedī 2050” ir paziņots, ka enerģētikas nozares dekarbonizācija un augsta atjaunojamo energoresursu īpatsvara panākšana ir lētāka nekā pašreizējo politikas virzienu turpināšana un ka laika gaitā turpinās pieaugt cena par enerģiju, ko iegūst no kodoldegvielas un fosilajiem kurināmajiem, bet atjaunojamo energoresursu izmaksas mazināsies; |
| --- | --- |

M.

tā kā “Enerģētikas ceļvedī 2050” ir paziņots, ka enerģētikas nozares dekarbonizācija un augsta atjaunojamo energoresursu īpatsvara panākšana ir lētāka nekā pašreizējo politikas virzienu turpināšana un ka laika gaitā turpinās pieaugt cena par enerģiju, ko iegūst no kodoldegvielas un fosilajiem kurināmajiem, bet atjaunojamo energoresursu izmaksas mazināsies;

| N. | tā kā Komisijas “Ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” tiek lēsts, ka ietaupījumi veselības aprūpes jomā, uzlabojot gaisa kvalitāti, līdz 2030. gadam sasniegtu EUR 17 miljardus gadā, un tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) aplēsēm līdz 2035. gadam īstenota konsekventa politika attiecībā uz mērķi ierobežot temperatūras palielināšanos līdz 2 oC varētu samazināt ES fosilā kurināmā importa izmaksas par 46 % vai par EUR 275 miljardiem (1 % no ES IKP) gadā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisijas “Ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” tiek lēsts, ka ietaupījumi veselības aprūpes jomā, uzlabojot gaisa kvalitāti, līdz 2030. gadam sasniegtu EUR 17 miljardus gadā, un tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) aplēsēm līdz 2035. gadam īstenota konsekventa politika attiecībā uz mērķi ierobežot temperatūras palielināšanos līdz 2 oC varētu samazināt ES fosilā kurināmā importa izmaksas par 46 % vai par EUR 275 miljardiem (1 % no ES IKP) gadā;

| O. | tā kā cena, ko par enerģiju maksā tiešais patērētājs, pēdējo desmit gadu laikā ir nepārtraukti pieaugusi, un līdz ar to tā rada aizvien lielākas raizes ES iedzīvotājiem un ievērojamas izmaksas uzņēmumiem un nozarēm; |
| --- | --- |

O.

tā kā cena, ko par enerģiju maksā tiešais patērētājs, pēdējo desmit gadu laikā ir nepārtraukti pieaugusi, un līdz ar to tā rada aizvien lielākas raizes ES iedzīvotājiem un ievērojamas izmaksas uzņēmumiem un nozarēm;

| P. | tā kā jāvelta uzmanība tam, kā klimata un enerģētikas politika ietekmē ne tikai vismazāk aizsargātās sabiedrības grupas, bet arī mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem, kuru dzīves līmenis pēdējos gados ir pasliktinājies; |
| --- | --- |

P.

tā kā jāvelta uzmanība tam, kā klimata un enerģētikas politika ietekmē ne tikai vismazāk aizsargātās sabiedrības grupas, bet arī mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem, kuru dzīves līmenis pēdējos gados ir pasliktinājies;

| Q. | tā kā transporta nozare veido būtisku īpatsvaru no siltumnīcefekta gāzu emisijām un enerģijas patēriņa ES; tā kā laikposmā no 1996. gada līdz 2007. gadam transporta nozares radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas ir palielinājušās par 36 %; |
| --- | --- |

Q.

tā kā transporta nozare veido būtisku īpatsvaru no siltumnīcefekta gāzu emisijām un enerģijas patēriņa ES; tā kā laikposmā no 1996. gada līdz 2007. gadam transporta nozares radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas ir palielinājušās par 36 %;

| R. | tā kā klimata pārmaiņas rada neatliekamu un potenciāli neatgriezenisku apdraudējumu cilvēces attīstībai, bioloģiskajai daudzveidībai un nacionālajai drošībai un to novēršanā jāiesaista starptautiskā sabiedrība; |
| --- | --- |

R.

tā kā klimata pārmaiņas rada neatliekamu un potenciāli neatgriezenisku apdraudējumu cilvēces attīstībai, bioloģiskajai daudzveidībai un nacionālajai drošībai un to novēršanā jāiesaista starptautiskā sabiedrība;

| S. | tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes Pirmās darba grupas (IPCC WGI) 2013. gada novērtējums liecina, ka mums ir iespēja veidot savu nākotni, taču mēs šo iespēju varam drīzumā zaudēt, jo jau esam radījuši vairāk nekā pusi no kopējā oglekļa emisiju daudzuma, kas mums dotu vērā ņemamu iespēju ierobežot sasilšanu līdz 2 oC, un ka pašreizējos plānošanas ciklos attiecībā uz ievērojamiem ieguldījumiem uzņēmējdarbībā un infrastruktūrā tas ir steidzami jāņem vērā lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

S.

tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes Pirmās darba grupas (IPCC WGI) 2013. gada novērtējums liecina, ka mums ir iespēja veidot savu nākotni, taču mēs šo iespēju varam drīzumā zaudēt, jo jau esam radījuši vairāk nekā pusi no kopējā oglekļa emisiju daudzuma, kas mums dotu vērā ņemamu iespēju ierobežot sasilšanu līdz 2 oC, un ka pašreizējos plānošanas ciklos attiecībā uz ievērojamiem ieguldījumiem uzņēmējdarbībā un infrastruktūrā tas ir steidzami jāņem vērā lēmumu pieņemšanā;

| T. | tā kā starptautiskā sabiedrība 2009. gada Kopenhāgenas augstāka līmeņa sanāksmē apņēmās 21. gadsimtā ierobežot globālo sasilšanu līdz 2 oC virs pirmsrūpniecības laikmeta līmeņa, un tā kā pašlaik nav iespējams izpildīt šo apņemšanos; |
| --- | --- |

T.

tā kā starptautiskā sabiedrība 2009. gada Kopenhāgenas augstāka līmeņa sanāksmē apņēmās 21. gadsimtā ierobežot globālo sasilšanu līdz 2 oC virs pirmsrūpniecības laikmeta līmeņa, un tā kā pašlaik nav iespējams izpildīt šo apņemšanos;

| U. | tā kā IPCC piektajā novērtējuma ziņojumā nesen tika apstiprināts, ka neesam izpildījuši savu apņemšanos ievērot minētās saistības klimata jomā, jo, pārsniedzot vairāk nekā vienu triljonu tonnu kumulatīvo oglekļa dioksīda emisiju, temperatūra paaugstināsies par vairāk nekā 2 oC, un jau ir uzkrāta aptuveni puse no minētā daudzuma; tā kā šī prakse nepilnu 30 gadu laikā izraisīs sasilšanu par vairāk nekā 2 oC; tā kā ir jānosaka vērienīgi mērķi un nekavējoties jāsāk to izpilde; |
| --- | --- |

U.

tā kā IPCC piektajā novērtējuma ziņojumā nesen tika apstiprināts, ka neesam izpildījuši savu apņemšanos ievērot minētās saistības klimata jomā, jo, pārsniedzot vairāk nekā vienu triljonu tonnu kumulatīvo oglekļa dioksīda emisiju, temperatūra paaugstināsies par vairāk nekā 2 oC, un jau ir uzkrāta aptuveni puse no minētā daudzuma; tā kā šī prakse nepilnu 30 gadu laikā izraisīs sasilšanu par vairāk nekā 2 oC; tā kā ir jānosaka vērienīgi mērķi un nekavējoties jāsāk to izpilde;

| V. | tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas ziņojumu “Samaziniet siltumu!” pašreizējā emisiju dinamika turpmāko 20 līdz 30 gadu laikā radīs sasilšanu par 2 oC un līdz 2100. gadam — par 4 oC; |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas ziņojumu “Samaziniet siltumu!” pašreizējā emisiju dinamika turpmāko 20 līdz 30 gadu laikā radīs sasilšanu par 2 oC un līdz 2100. gadam — par 4 oC;

| W. | tā kā saistībā ar klimata pārmaiņu ierobežošanu līdz 2 oC Padome 2011. gadā atkārtoti apstiprināja ES mērķi — līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; |
| --- | --- |

W.

tā kā saistībā ar klimata pārmaiņu ierobežošanu līdz 2 oC Padome 2011. gadā atkārtoti apstiprināja ES mērķi — līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni;

| X. | tā kā ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-moon ir aicinājis valstu vadītājus piedalīties ANO augstākā līmeņa sanāksmē par klimata jautājumiem, kas notiks 2014. gada septembrī, lai skaidri apņemtos veikt turpmākas darbības klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

X.

tā kā ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-moon ir aicinājis valstu vadītājus piedalīties ANO augstākā līmeņa sanāksmē par klimata jautājumiem, kas notiks 2014. gada septembrī, lai skaidri apņemtos veikt turpmākas darbības klimata pārmaiņu jomā;

| Y. | tā kā saskaņā ar ANO Vides programmas 2013. gada ziņojumu par emisiju samazinājuma neatbilstību pašreizējās saistības klimata pārmaiņu mazināšanas jomā 2020. gadam nav pietiekamas, lai novērstu draudošās klimata pārmaiņas, tādēļ būs jāizvirza vērienīgāki mērķi siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanai pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

Y.

tā kā saskaņā ar ANO Vides programmas 2013. gada ziņojumu par emisiju samazinājuma neatbilstību pašreizējās saistības klimata pārmaiņu mazināšanas jomā 2020. gadam nav pietiekamas, lai novērstu draudošās klimata pārmaiņas, tādēļ būs jāizvirza vērienīgāki mērķi siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanai pēc 2020. gada;

| Z. | tā kā Eurostat rādītāji liecina, ka ES ir samazinājusi CO2 emisijas par 16,97 % laikposmā no 1990. gada līdz 2011. gadam un virzās uz attiecīgā mērķa sasniegšanu 2020. gadā; tā kā ES ir jāizvirza vērienīgāki mērķi CO2 emisiju samazināšanas jomā, lai izpildītu savus mērķus klimata jomā 2050. gadam; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Eurostat rādītāji liecina, ka ES ir samazinājusi CO2 emisijas par 16,97 % laikposmā no 1990. gada līdz 2011. gadam un virzās uz attiecīgā mērķa sasniegšanu 2020. gadā; tā kā ES ir jāizvirza vērienīgāki mērķi CO2 emisiju samazināšanas jomā, lai izpildītu savus mērķus klimata jomā 2050. gadam;

| AA. | tā kā ANO statistikas nodaļas dati liecina, ka vispārējais CO2 emisiju līmenis laikposmā no 1990. līdz 2010. gadam ir palielinājies par vairāk nekā 50 %; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ANO statistikas nodaļas dati liecina, ka vispārējais CO2 emisiju līmenis laikposmā no 1990. līdz 2010. gadam ir palielinājies par vairāk nekā 50 %;

| AB. | tā kā no 2005. līdz 2012. gadam par 16 % samazinājās apstiprinātās ES emisijas nozarēs, kurām piemēro emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), un par 10 % –– nozarēs, kurām nepiemēro ETS, kas liecina, ka 2020. gada mērķi par attiecīgi 21 % un 10 % samazinājumu, visticamāk, tiks sasniegti vairākus gadus ātrāk; |
| --- | --- |

AB.

tā kā no 2005. līdz 2012. gadam par 16 % samazinājās apstiprinātās ES emisijas nozarēs, kurām piemēro emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), un par 10 % –– nozarēs, kurām nepiemēro ETS, kas liecina, ka 2020. gada mērķi par attiecīgi 21 % un 10 % samazinājumu, visticamāk, tiks sasniegti vairākus gadus ātrāk;

| AC. | tā kā “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” liecina, ka iekšzemes emisiju samazināšana par 40–44 % ir rentabla pieeja, lai panāktu pašu zemāko mērķrādītāju robežu ES mērķim līdz 2050. gadam panākt 80–95 % samazinājumu, un tādēļ 2030. gadam būs jānosaka mērķis, kas pārsniegs 44 % samazinājumu, lai rentabli sasniegtu šā diapazona vidējos līdz augstākos mērķrādītājus; |
| --- | --- |

AC.

tā kā “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” liecina, ka iekšzemes emisiju samazināšana par 40–44 % ir rentabla pieeja, lai panāktu pašu zemāko mērķrādītāju robežu ES mērķim līdz 2050. gadam panākt 80–95 % samazinājumu, un tādēļ 2030. gadam būs jānosaka mērķis, kas pārsniegs 44 % samazinājumu, lai rentabli sasniegtu šā diapazona vidējos līdz augstākos mērķrādītājus;

| AD. | tā kā Eiropas Vides aģentūra ir aprēķinājusi, ka nespēja pielāgoties klimata pārmaiņām radīs izmaksas vismaz EUR 100 miljardu apmērā 2020. gadā un EUR 250 miljardu apmērā 2050. gadā visā ES; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Eiropas Vides aģentūra ir aprēķinājusi, ka nespēja pielāgoties klimata pārmaiņām radīs izmaksas vismaz EUR 100 miljardu apmērā 2020. gadā un EUR 250 miljardu apmērā 2050. gadā visā ES;

| AE. | tā kā, kaut gan pēc IEA aplēsēm ES ir atbildīga par 11 % no pasaules siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijām un ES CO2 emisijas metriskajās tonnās uz vienu iedzīvotāju joprojām ir augstākas nekā vidēji pasaulē, jaunietekmes valstīs un jaunattīstības valstīs, Eiropas vienotā tirgus IKP ir lielāks, nekā jebkurai pasaules valstij, un tai ir būtiska diplomātiskā ietekme; tā kā, lai arī ES ir ierobežotas spējas samazināt pasaules emisijas, rīkojoties vienpusēji, tai tādējādi ir būtiska vadošā loma, efektīvi izmantojot citu valstu pasākumus klimata jomā, jo īpaši attiecībā uz saistošas starptautiskas vienošanās panākšanu 2015. gadā Parīzē; tā kā ES ir jādefinē skaidra un mērķtiecīga nostāja un jānodrošina, ka turpmākie nolīgumi ir ratificējami visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

AE.

tā kā, kaut gan pēc IEA aplēsēm ES ir atbildīga par 11 % no pasaules siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijām un ES CO2 emisijas metriskajās tonnās uz vienu iedzīvotāju joprojām ir augstākas nekā vidēji pasaulē, jaunietekmes valstīs un jaunattīstības valstīs, Eiropas vienotā tirgus IKP ir lielāks, nekā jebkurai pasaules valstij, un tai ir būtiska diplomātiskā ietekme; tā kā, lai arī ES ir ierobežotas spējas samazināt pasaules emisijas, rīkojoties vienpusēji, tai tādējādi ir būtiska vadošā loma, efektīvi izmantojot citu valstu pasākumus klimata jomā, jo īpaši attiecībā uz saistošas starptautiskas vienošanās panākšanu 2015. gadā Parīzē; tā kā ES ir jādefinē skaidra un mērķtiecīga nostāja un jānodrošina, ka turpmākie nolīgumi ir ratificējami visās dalībvalstīs;

| AF. | tā kā vispārējo klimata pārmaiņu problēmu var atrisināt tikai tad, ja vērienīgo ES politiku apvieno ar trešo valstu apņemšanos; |
| --- | --- |

AF.

tā kā vispārējo klimata pārmaiņu problēmu var atrisināt tikai tad, ja vērienīgo ES politiku apvieno ar trešo valstu apņemšanos;

| AG. | tā kā, lai nodrošinātu ES siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķa un citu ES pasākumu klimata jomā sekmīgu izpildi, tiem jābūt daļai no vispārējiem centieniem; tā kā 2030. gada satvaram būtu jāveido ES nostāja sarunās par 2015. gada pasaules mēroga nolīgumu par klimata pārmaiņām; tā kā ir jāpievērš pienācīga uzmanība ES ekonomikas konkurētspējai, kamēr nav panākta taisnīga pasaules mēroga vienošanās; |
| --- | --- |

AG.

tā kā, lai nodrošinātu ES siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķa un citu ES pasākumu klimata jomā sekmīgu izpildi, tiem jābūt daļai no vispārējiem centieniem; tā kā 2030. gada satvaram būtu jāveido ES nostāja sarunās par 2015. gada pasaules mēroga nolīgumu par klimata pārmaiņām; tā kā ir jāpievērš pienācīga uzmanība ES ekonomikas konkurētspējai, kamēr nav panākta taisnīga pasaules mēroga vienošanās;

| AH. | tā kā siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana pozitīvi ietekmēs arī sabiedrības veselību, mazinot gaisa piesārņojumu, jo īpaši apdzīvotās vietās un to apkārtnē; |
| --- | --- |

AH.

tā kā siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana pozitīvi ietekmēs arī sabiedrības veselību, mazinot gaisa piesārņojumu, jo īpaši apdzīvotās vietās un to apkārtnē;

| AI. | tā kā iekārtas, kurās izmanto vēja un saules enerģiju, 2013. gada 16. jūnijā saražoja 61 % no kopējā Vācijā saražotās elektroenerģijas daudzuma, apliecinot, ka klimata un enerģētikas politika ir sekmīga un uzskatāma par piemēru reģionālās koordinācijas un sadarbības veicināšanai; |
| --- | --- |

AI.

tā kā iekārtas, kurās izmanto vēja un saules enerģiju, 2013. gada 16. jūnijā saražoja 61 % no kopējā Vācijā saražotās elektroenerģijas daudzuma, apliecinot, ka klimata un enerģētikas politika ir sekmīga un uzskatāma par piemēru reģionālās koordinācijas un sadarbības veicināšanai;

| AJ. | tā kā saskaņā ar Eurostat datiem ES atjaunojamo energoresursu īpatsvars 2011. gadā sasniedza 13 % un ES virzās uz 2020. gada mērķa sasniegšanu šajā saistībā; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā saskaņā ar Eurostat datiem ES atjaunojamo energoresursu īpatsvars 2011. gadā sasniedza 13 % un ES virzās uz 2020. gada mērķa sasniegšanu šajā saistībā;

| AK. | tā kā ES tādējādi virzās uz savu saistošo 2020. gada mērķu sasniegšanu, proti, samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt savu atjaunojamo energoresursu īpatsvaru, bet ne uz indikatīvā 20 % energoefektivitātes mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

AK.

tā kā ES tādējādi virzās uz savu saistošo 2020. gada mērķu sasniegšanu, proti, samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt savu atjaunojamo energoresursu īpatsvaru, bet ne uz indikatīvā 20 % energoefektivitātes mērķa sasniegšanu;

| AL. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas pārskatu par 2013. gadu kopējais enerģijas patēriņš laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam pieaugs par 56 % (Āzijas valstis, kas nav ESAO dalībnieces, veidos 60 % no šī pieauguma) un fosilais kurināmais (kur ievērojamu daļu veido ogles) turpinās nodrošināt gandrīz 80 % no kopējā enerģijas patēriņa līdz pat 2040. gadam; |
| --- | --- |

AL.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas pārskatu par 2013. gadu kopējais enerģijas patēriņš laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam pieaugs par 56 % (Āzijas valstis, kas nav ESAO dalībnieces, veidos 60 % no šī pieauguma) un fosilais kurināmais (kur ievērojamu daļu veido ogles) turpinās nodrošināt gandrīz 80 % no kopējā enerģijas patēriņa līdz pat 2040. gadam;

| AM. | tā kā ieguldījumi energoefektivitātē, atjaunojamos energoresursos un siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanā viens otru daudzējādā ziņā ietekmē un ir ārkārtīgi svarīgi, lai kompromisi starp minētajiem mērķiem tiktu izskatīti atklāti un darīti zināmi sabiedrībai; |
| --- | --- |

AM.

tā kā ieguldījumi energoefektivitātē, atjaunojamos energoresursos un siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanā viens otru daudzējādā ziņā ietekmē un ir ārkārtīgi svarīgi, lai kompromisi starp minētajiem mērķiem tiktu izskatīti atklāti un darīti zināmi sabiedrībai;

| AN. | tā kā investoriem un nozarēm nekavējoties ir vajadzīgs skaidrs ilgtermiņa ES klimata un enerģētikas politikas satvars ar augstāku noteiktības līmeni un līdz ar to skaidrību par cenu līmeni, lai sekmētu vidēja termiņa un ilgtermiņa ilgtspējīgus ieguldījumus, samazinātu ar to saistīto risku un izmantotu ilgtspējīgo tehnoloģiju globālā tirgus iespēju sniegtās priekšrocības; tā kā skaidrai klimata un enerģētikas stratēģijai ir izšķirīga nozīme ES rūpniecības konkurētspējas nodrošināšanā, ekonomikas izaugsmes un darbavietu radīšanas veicināšanā; |
| --- | --- |

AN.

tā kā investoriem un nozarēm nekavējoties ir vajadzīgs skaidrs ilgtermiņa ES klimata un enerģētikas politikas satvars ar augstāku noteiktības līmeni un līdz ar to skaidrību par cenu līmeni, lai sekmētu vidēja termiņa un ilgtermiņa ilgtspējīgus ieguldījumus, samazinātu ar to saistīto risku un izmantotu ilgtspējīgo tehnoloģiju globālā tirgus iespēju sniegtās priekšrocības; tā kā skaidrai klimata un enerģētikas stratēģijai ir izšķirīga nozīme ES rūpniecības konkurētspējas nodrošināšanā, ekonomikas izaugsmes un darbavietu radīšanas veicināšanā;

| AO. | tā kā klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam ir rūpīgi jāapsver gan saistības klimata jomā (ilgtermiņa ES mērķi un īstermiņa starptautiskās sarunas), gan nepieciešamība risināt tādus steidzamus ekonomiskos un sociālos jautājumus kā energoapgādes drošība, enerģijas augstās izmaksas rūpniecībai un mājsaimniecībām, kā arī vajadzība radīt jaunas darbavietas un atveseļot ekonomiku; |
| --- | --- |

AO.

tā kā klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam ir rūpīgi jāapsver gan saistības klimata jomā (ilgtermiņa ES mērķi un īstermiņa starptautiskās sarunas), gan nepieciešamība risināt tādus steidzamus ekonomiskos un sociālos jautājumus kā energoapgādes drošība, enerģijas augstās izmaksas rūpniecībai un mājsaimniecībām, kā arī vajadzība radīt jaunas darbavietas un atveseļot ekonomiku;

| AP. | tā kā ierobežotās vietējo resursu pieejamības dēļ vērienīga ES pāreja uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu ir vienīgais veids, kā turpmāk nodrošināt energoapgādes drošību par pieņemamām cenām; |
| --- | --- |

AP.

tā kā ierobežotās vietējo resursu pieejamības dēļ vērienīga ES pāreja uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu ir vienīgais veids, kā turpmāk nodrošināt energoapgādes drošību par pieņemamām cenām;

| AQ. | tā kā Komisijas paziņojumā “Enerģētikas ceļvedis 2050”, ko atbalstījis Parlaments, norādīts, ka energoefektivitāte, atjaunojamie energoresursi un energoinfrastruktūra ir visizdevīgākās izvēles, lai panāktu ekonomikas dekarbonizāciju, un ka jāpieņem piemērota politika un instrumenti; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā Komisijas paziņojumā “Enerģētikas ceļvedis 2050”, ko atbalstījis Parlaments, norādīts, ka energoefektivitāte, atjaunojamie energoresursi un energoinfrastruktūra ir visizdevīgākās izvēles, lai panāktu ekonomikas dekarbonizāciju, un ka jāpieņem piemērota politika un instrumenti;

| AR. | tā kā IEA 2013. gada ziņojumā par energoefektivitātes tirgu norādīts, ka energoefektivitāte ir pasaules primārā “degviela” un lētākais un ātrākais veids, kā mazināt ES atkarību no enerģijas importa, pastiprināt energoapgādes drošību, samazināt rēķinus par enerģijas patēriņu un apkarot klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

AR.

tā kā IEA 2013. gada ziņojumā par energoefektivitātes tirgu norādīts, ka energoefektivitāte ir pasaules primārā “degviela” un lētākais un ātrākais veids, kā mazināt ES atkarību no enerģijas importa, pastiprināt energoapgādes drošību, samazināt rēķinus par enerģijas patēriņu un apkarot klimata pārmaiņas;

| AS. | tā kā atjaunojamo energoresursu potenciāls vēl nav pilnībā izpētīts; tā kā saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Enerģētikas ceļvedis 2050” šie resursi līdz 2050. gadam veidos būtisku daļu no energoapgādes, kas nozīmē, ka šajā termiņā ir jābūt konkrētiem svarīgiem mērķiem, lai nodrošinātu, ka plāni attiecībā uz atjaunojamo energoresursu izmantojumu ES un energoapgādes dažādošanu Eiropas iekšējā enerģijas tirgū būtu ticami un stabili, kas palīdzētu nodrošināt Eiropas konkurētspēju un energoapgādes drošību un sekmētu jaunu nozaru un eksporta iespēju attīstību; |
| --- | --- |

AS.

tā kā atjaunojamo energoresursu potenciāls vēl nav pilnībā izpētīts; tā kā saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Enerģētikas ceļvedis 2050” šie resursi līdz 2050. gadam veidos būtisku daļu no energoapgādes, kas nozīmē, ka šajā termiņā ir jābūt konkrētiem svarīgiem mērķiem, lai nodrošinātu, ka plāni attiecībā uz atjaunojamo energoresursu izmantojumu ES un energoapgādes dažādošanu Eiropas iekšējā enerģijas tirgū būtu ticami un stabili, kas palīdzētu nodrošināt Eiropas konkurētspēju un energoapgādes drošību un sekmētu jaunu nozaru un eksporta iespēju attīstību;

| AT. | tā kā atjaunojamo energoresursu attīstīšana un lielāka energoefektivitāte labvēlīgi ietekmēs klimata un enerģētikas mērķus, nostiprinās ES energoapgādes drošību, tās vadošo lomu tehnoloģiju jomā un rūpniecisko konkurētspēju, veicinās izaugsmi un nodarbinātību un radīs augustu pievienoto vērtību ES nākotnē; |
| --- | --- |

AT.

tā kā atjaunojamo energoresursu attīstīšana un lielāka energoefektivitāte labvēlīgi ietekmēs klimata un enerģētikas mērķus, nostiprinās ES energoapgādes drošību, tās vadošo lomu tehnoloģiju jomā un rūpniecisko konkurētspēju, veicinās izaugsmi un nodarbinātību un radīs augustu pievienoto vērtību ES nākotnē;

| AU. | tā kā energoefektivitātes uzlabošana ir rentablākais un ātrākais veids, kā samazināt ES atkarību no enerģijas importa, vienlaikus samazinot lielos energopatēriņa rēķinus tiešajiem lietotājiem un radot vietējās tautsaimniecības darbavietas un sekmējot izaugsmi; |
| --- | --- |

AU.

tā kā energoefektivitātes uzlabošana ir rentablākais un ātrākais veids, kā samazināt ES atkarību no enerģijas importa, vienlaikus samazinot lielos energopatēriņa rēķinus tiešajiem lietotājiem un radot vietējās tautsaimniecības darbavietas un sekmējot izaugsmi;

| AV. | tā kā fosilā kurināmā imports ES 2011. gadā veidoja EUR 406 miljardus (vairāk nekā EUR 1000 uz vienu iedzīvotāju) un tā kā ir paredzams, ka ES atkarība no enerģijas importa palielināsies; tā kā šīs atkarības dēļ Savienību ietekmē pasaules energoresursu cenas un politiskie satricinājumi un tiek apdraudēta Savienības un tās dalībvalstu ārpolitikas autonomija; tā kā šā iemesla dēļ ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai enerģijas cenas tiešajiem lietotājiem būtu pēc iespējas pārredzamākas; tā kā ES ir vairāk jāpievērš uzmanība izdevīgākajām energoefektivitātes, atjaunojamo energoresursu un energoinfrastruktūras iespējām; |
| --- | --- |

AV.

tā kā fosilā kurināmā imports ES 2011. gadā veidoja EUR 406 miljardus (vairāk nekā EUR 1000 uz vienu iedzīvotāju) un tā kā ir paredzams, ka ES atkarība no enerģijas importa palielināsies; tā kā šīs atkarības dēļ Savienību ietekmē pasaules energoresursu cenas un politiskie satricinājumi un tiek apdraudēta Savienības un tās dalībvalstu ārpolitikas autonomija; tā kā šā iemesla dēļ ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai enerģijas cenas tiešajiem lietotājiem būtu pēc iespējas pārredzamākas; tā kā ES ir vairāk jāpievērš uzmanība izdevīgākajām energoefektivitātes, atjaunojamo energoresursu un energoinfrastruktūras iespējām;

| AW. | tā kā par fosilo kurināmo importēšanu iztērētie līdzekļi sniedz niecīgu ieguldījumu investīcijās, darbavietu radīšanā vai izaugsmē Savienībā, un tādējādi šo līdzekļu novirzīšana uz vietējiem ieguldījumiem energoefektivitātē, atjaunojamajos energoresursos un viedā infrastruktūrā stimulētu būvniecības, mašīnbūves un augsto tehnoloģiju nozares un to pakārtotos piegādātājus, radot kvalitatīvas, augsti kvalificētas darbavietas, kuras nevar eksportēt/pārvietot; |
| --- | --- |

AW.

tā kā par fosilo kurināmo importēšanu iztērētie līdzekļi sniedz niecīgu ieguldījumu investīcijās, darbavietu radīšanā vai izaugsmē Savienībā, un tādējādi šo līdzekļu novirzīšana uz vietējiem ieguldījumiem energoefektivitātē, atjaunojamajos energoresursos un viedā infrastruktūrā stimulētu būvniecības, mašīnbūves un augsto tehnoloģiju nozares un to pakārtotos piegādātājus, radot kvalitatīvas, augsti kvalificētas darbavietas, kuras nevar eksportēt/pārvietot;

| AX. | tā kā saskaņā ar IEA datiem 2035. gadā divas trešdaļas no pasaules energoefektivitātes potenciāla joprojām nebūs izmantotas, jo trūkst patiesu politisko prioritāšu šajā jomā; |
| --- | --- |

AX.

tā kā saskaņā ar IEA datiem 2035. gadā divas trešdaļas no pasaules energoefektivitātes potenciāla joprojām nebūs izmantotas, jo trūkst patiesu politisko prioritāšu šajā jomā;

| AY. | tā kā Fraunhofera institūta pētījumos ir norādīts, ka ES līdz 2030. gadam var rentabli panākt 40 % enerģijas ietaupījumus; |
| --- | --- |

AY.

tā kā Fraunhofera institūta pētījumos ir norādīts, ka ES līdz 2030. gadam var rentabli panākt 40 % enerģijas ietaupījumus;

| AZ. | tā kā pētījumi ir apliecinājuši, ka ES ir ekonomiski izdevīgs potenciāls palielināt galapatēriņa enerģijas ietaupījumus par vairāk nekā 40 % visās tautsaimniecības nozarēs (mājokļu nozarē — 61 %, transporta nozarē — 41 %, pakalpojumu sfērā — 38 % un rūpniecības nozarē — 21 %); tā kā minētā potenciāla izmantošana enerģijas rēķinos radītu ikgadējus tīros ietaupījumus EUR 239 miljardu apjomā; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā pētījumi ir apliecinājuši, ka ES ir ekonomiski izdevīgs potenciāls palielināt galapatēriņa enerģijas ietaupījumus par vairāk nekā 40 % visās tautsaimniecības nozarēs (mājokļu nozarē — 61 %, transporta nozarē — 41 %, pakalpojumu sfērā — 38 % un rūpniecības nozarē — 21 %); tā kā minētā potenciāla izmantošana enerģijas rēķinos radītu ikgadējus tīros ietaupījumus EUR 239 miljardu apjomā;

| BA. | tā kā vairāk nekā 40 % no galapatēriņa enerģijas ES izmanto apkures un dzesēšanas vajadzībām, no kā (saskaņā ar Eiropas tehnoloģiju platformu attiecībā uz apkuri un dzesēšanu) 43 % patērē mājsaimniecības, 44 % — rūpniecības nozare, bet atlikušie 13 % tiek patērēti pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

BA.

tā kā vairāk nekā 40 % no galapatēriņa enerģijas ES izmanto apkures un dzesēšanas vajadzībām, no kā (saskaņā ar Eiropas tehnoloģiju platformu attiecībā uz apkuri un dzesēšanu) 43 % patērē mājsaimniecības, 44 % — rūpniecības nozare, bet atlikušie 13 % tiek patērēti pakalpojumu jomā;

| BB. | tā kā ir pierādīts, ka lielākais potenciāls rentabli palielināt enerģijas ietaupījumus ir būvniecības nozarē, kas patlaban veido 40 % no ES galīgā energoresursu patēriņa un 36 % no ES CO2 emisijām; |
| --- | --- |

BB.

tā kā ir pierādīts, ka lielākais potenciāls rentabli palielināt enerģijas ietaupījumus ir būvniecības nozarē, kas patlaban veido 40 % no ES galīgā energoresursu patēriņa un 36 % no ES CO2 emisijām;

| BC. | tā kā pētījumi liecina, ka energoefektivitātes uzlabošana samazina izmaksas, no kā iegūst gan nozares, gan iedzīvotāji; |
| --- | --- |

BC.

tā kā pētījumi liecina, ka energoefektivitātes uzlabošana samazina izmaksas, no kā iegūst gan nozares, gan iedzīvotāji;

| BD. | tā kā, ņemot vērā pašreizējās tendences, ir sagaidāms, ka pasaules iedzīvotāju skaits 2050. gadā pārsniegs 9 miljardus un līdz 2030. gadam pasaules enerģijas pieprasījums pieaugs par vairāk nekā 40 %; |
| --- | --- |

BD.

tā kā, ņemot vērā pašreizējās tendences, ir sagaidāms, ka pasaules iedzīvotāju skaits 2050. gadā pārsniegs 9 miljardus un līdz 2030. gadam pasaules enerģijas pieprasījums pieaugs par vairāk nekā 40 %;

| BE. | tā kā aizvien pieaugošo enerģijas cenu dēļ ir paaugstinājušies enerģētiskās nabadzības rādītāji Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

BE.

tā kā aizvien pieaugošo enerģijas cenu dēļ ir paaugstinājušies enerģētiskās nabadzības rādītāji Eiropas Savienībā;

| BF. | tā kā Eiropadome 2012. gada maijā atzina, ka energoefektivitāte var sniegt būtisku ieguldījumu, lai apturētu pašreizējo enerģijas cenu un izmaksu pieaugumu, kas pamatā skar sabiedrības neaizsargātākos locekļus; |
| --- | --- |

BF.

tā kā Eiropadome 2012. gada maijā atzina, ka energoefektivitāte var sniegt būtisku ieguldījumu, lai apturētu pašreizējo enerģijas cenu un izmaksu pieaugumu, kas pamatā skar sabiedrības neaizsargātākos locekļus;

| BG. | tā kā vērienīgais enerģijas ietaupījuma mērķis līdz 2020. gadam palielinās neto nodarbinātību par 400 000 darba vietu, jo īpaši, radot tik ļoti vajadzīgo nodarbinātību būvniecības nozarē, un uzlabos valsts budžetu, samazinot bezdarba izmaksas; |
| --- | --- |

BG.

tā kā vērienīgais enerģijas ietaupījuma mērķis līdz 2020. gadam palielinās neto nodarbinātību par 400 000 darba vietu, jo īpaši, radot tik ļoti vajadzīgo nodarbinātību būvniecības nozarē, un uzlabos valsts budžetu, samazinot bezdarba izmaksas;

| BH. | tā kā iekšējā enerģētikas tirgus pabeigšana ir priekšnosacījums ES vispārējai energoapgādes drošībai, konkurētspējīgām enerģijas cenām un tās klimata politikas mērķu sasniegšanai rentablā veidā; |
| --- | --- |

BH.

tā kā iekšējā enerģētikas tirgus pabeigšana ir priekšnosacījums ES vispārējai energoapgādes drošībai, konkurētspējīgām enerģijas cenām un tās klimata politikas mērķu sasniegšanai rentablā veidā;

| BI. | tā kā dažādās subsīdijas attiecībā uz dažādiem energoavotiem un tehnoloģijām, ja to īstenošana notiek nekoordinēti un ekonomiski neizdevīgā veidā, rada konkurences traucējumus un kavē iekšējā enerģētikas tirgus izveides pabeigšanu, nepalielinot ieguldījumu noteiktību; |
| --- | --- |

BI.

tā kā dažādās subsīdijas attiecībā uz dažādiem energoavotiem un tehnoloģijām, ja to īstenošana notiek nekoordinēti un ekonomiski neizdevīgā veidā, rada konkurences traucējumus un kavē iekšējā enerģētikas tirgus izveides pabeigšanu, nepalielinot ieguldījumu noteiktību;

| BJ. | tā kā fosilā kurināmā subsīdijas 2011. gadā ES elektroenerģijas nozarē vien sasniedza EUR 26 miljardus, un šajā summā nav iekļautas gāzes un naftas subsīdijas; |
| --- | --- |

BJ.

tā kā fosilā kurināmā subsīdijas 2011. gadā ES elektroenerģijas nozarē vien sasniedza EUR 26 miljardus, un šajā summā nav iekļautas gāzes un naftas subsīdijas;

| BK. | tā kā Eiropadomes 2013. gada 22. maija sanāksmes secinājumos tika izteikts aicinājums par prioritāti izvirzīt videi vai ekonomikai kaitīgu subsīdiju, tostarp fosilā kurināmā subsīdiju, pakāpenisku pārtraukšanu; |
| --- | --- |

BK.

tā kā Eiropadomes 2013. gada 22. maija sanāksmes secinājumos tika izteikts aicinājums par prioritāti izvirzīt videi vai ekonomikai kaitīgu subsīdiju, tostarp fosilā kurināmā subsīdiju, pakāpenisku pārtraukšanu;

| BL. | tā kā pētījumi liecina, ka energotīklu uzlabošana un attīstīšana un lielāka skaita starpsavienojumu nodrošināšana ir būtisks veids, kā uzlabot iekšējo tirgu, samazināt enerģijas izmaksas un palielināt rūpniecības nozares konkurētspēju, ja izmaksu un ieguvumu analīze tiek izmantota attiecīgajiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

BL.

tā kā pētījumi liecina, ka energotīklu uzlabošana un attīstīšana un lielāka skaita starpsavienojumu nodrošināšana ir būtisks veids, kā uzlabot iekšējo tirgu, samazināt enerģijas izmaksas un palielināt rūpniecības nozares konkurētspēju, ja izmaksu un ieguvumu analīze tiek izmantota attiecīgajiem ieguldījumiem;

| BM. | tā kā pētījumi liecina, ka sistēmas vispārējās izmaksas un ietekme ievērojami atšķiras dažādu ražošanas avotu starpā; tā kā šādi aspekti būtu jāņem vērā arī, nosakot ES klimata un enerģētikas politikas satvaru; |
| --- | --- |

BM.

tā kā pētījumi liecina, ka sistēmas vispārējās izmaksas un ietekme ievērojami atšķiras dažādu ražošanas avotu starpā; tā kā šādi aspekti būtu jāņem vērā arī, nosakot ES klimata un enerģētikas politikas satvaru;

| BN. | tā kā saskaņā ar IEA aplēsēm, palielinoties energoapgādes decentralizācijai, vajadzība pēc ieguldījumiem energoinfrastruktūrā no pārvades līmeņa pāries uz sadales līmeni, kur 2030. gadā sadales tīkliem būs vajadzīgas trīs ceturtdaļas no šādiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

BN.

tā kā saskaņā ar IEA aplēsēm, palielinoties energoapgādes decentralizācijai, vajadzība pēc ieguldījumiem energoinfrastruktūrā no pārvades līmeņa pāries uz sadales līmeni, kur 2030. gadā sadales tīkliem būs vajadzīgas trīs ceturtdaļas no šādiem ieguldījumiem;

| BO. | tā kā saskaņā ar Eurostat datiem aptuveni 40 % no ES iedzīvotājiem jau dzīvo pilsētu teritorijās un urbanizācija turpina pieaugt, un tā kā atjaunojamie energoresursi mazina cieto daļiņu piesārņojumu gaisā; tā kā transports rada būtisku daļu no emisijām un efektivitātes sekmēšana labvēlīgi ietekmēs šo nozari; |
| --- | --- |

BO.

tā kā saskaņā ar Eurostat datiem aptuveni 40 % no ES iedzīvotājiem jau dzīvo pilsētu teritorijās un urbanizācija turpina pieaugt, un tā kā atjaunojamie energoresursi mazina cieto daļiņu piesārņojumu gaisā; tā kā transports rada būtisku daļu no emisijām un efektivitātes sekmēšana labvēlīgi ietekmēs šo nozari;

| BP. | tā kā Komisija paziņojumā “Enerģētikas ceļvedis 2050” ir norādījusi, ka tīkla modernizācijas ir neizbēgama un, vēl būtiskāk, ka neatkarīgi no tā, kurš no nākotnes enerģētikas attīstības plāniem tiks izraudzīts, izmaksas būs vienādas pat tad, ja tiks nolemts īstenot līdzšinējo attīstības plānu; tā kā līdz ar to ir jāizstrādā vieds un savstarpēji saistīts tīkls un jāizraugās attīstības plāns, kas pamatots uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, jo tas ir vienīgais veids, kā sasniegt mērķus attiecībā uz ilgtspējību, konkurētspēju, enerģētisko neatkarību, energoapgādes drošību un pieņemamām enerģijas cenām; |
| --- | --- |

BP.

tā kā Komisija paziņojumā “Enerģētikas ceļvedis 2050” ir norādījusi, ka tīkla modernizācijas ir neizbēgama un, vēl būtiskāk, ka neatkarīgi no tā, kurš no nākotnes enerģētikas attīstības plāniem tiks izraudzīts, izmaksas būs vienādas pat tad, ja tiks nolemts īstenot līdzšinējo attīstības plānu; tā kā līdz ar to ir jāizstrādā vieds un savstarpēji saistīts tīkls un jāizraugās attīstības plāns, kas pamatots uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, jo tas ir vienīgais veids, kā sasniegt mērķus attiecībā uz ilgtspējību, konkurētspēju, enerģētisko neatkarību, energoapgādes drošību un pieņemamām enerģijas cenām;

| BQ. | tā kā saskaņā ar 2012. gada Eiropas konkurētspējas ziņojumu ilgtspējīgas enerģētikas un vides tehnoloģiju nozare sniedz nozīmīgas uzņēmējdarbības un darbavietu izveides iespējas; |
| --- | --- |

BQ.

tā kā saskaņā ar 2012. gada Eiropas konkurētspējas ziņojumu ilgtspējīgas enerģētikas un vides tehnoloģiju nozare sniedz nozīmīgas uzņēmējdarbības un darbavietu izveides iespējas;

| BR. | tā kā 2012. gada Eiropas konkurētspējas ziņojumā ir ieteikts, ka konkurētspējas saglabāšanas nolūkā ES uzņēmumiem ir galvenokārt jāizmanto uzņēmējdarbības iespējas, ko sniedz vispārējie vides un sociālie mērķi un uzdevumi; |
| --- | --- |

BR.

tā kā 2012. gada Eiropas konkurētspējas ziņojumā ir ieteikts, ka konkurētspējas saglabāšanas nolūkā ES uzņēmumiem ir galvenokārt jāizmanto uzņēmējdarbības iespējas, ko sniedz vispārējie vides un sociālie mērķi un uzdevumi;

| BS. | tā kā saskaņā ar aprēķiniem Komisijas “Enerģētikas ceļvedī 2050” visos izvērtētajos dekarbonizācijas īstenošanas plānos ir paredzēts, ka atjaunojamo energoresursu daļai galīgajā energoresursu patēriņā 2050. gadā jābūt no 55 līdz 75 %; tā kā saskaņā ar minētajiem aprēķiniem, ja netiks veikti papildu pasākumi, atjaunojamo energoresursu daļa pēc 2020. gada strauji saruks; |
| --- | --- |

BS.

tā kā saskaņā ar aprēķiniem Komisijas “Enerģētikas ceļvedī 2050” visos izvērtētajos dekarbonizācijas īstenošanas plānos ir paredzēts, ka atjaunojamo energoresursu daļai galīgajā energoresursu patēriņā 2050. gadā jābūt no 55 līdz 75 %; tā kā saskaņā ar minētajiem aprēķiniem, ja netiks veikti papildu pasākumi, atjaunojamo energoresursu daļa pēc 2020. gada strauji saruks;

| BT. | tā kā ES patlaban ieņem vadošo pozīciju pasaulē atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju ziņā un šajā nozarē jau ir izveidotas apmēram pusmiljons darbavietas; tā kā lielāks atjaunojamo energoresursu īpatsvars ilgākā termiņā sekmēs ilgtspējīgu izaugsmi un lielāku energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

BT.

tā kā ES patlaban ieņem vadošo pozīciju pasaulē atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju ziņā un šajā nozarē jau ir izveidotas apmēram pusmiljons darbavietas; tā kā lielāks atjaunojamo energoresursu īpatsvars ilgākā termiņā sekmēs ilgtspējīgu izaugsmi un lielāku energoapgādes drošību;

| BU. | tā kā atjaunojamo energoresursu nozare nodrošina 1 % no ES IKP un tieši vai netieši tajā ir nodarbināti aptuveni 1,2 miljoni iedzīvotāju, kas ir par 30 % vairāk nekā 2009. gadā; tā kā ES 2020. gadā atjaunojamo energoresursu nozarē būs nodarbināti 2,7 miljoni cilvēku; |
| --- | --- |

BU.

tā kā atjaunojamo energoresursu nozare nodrošina 1 % no ES IKP un tieši vai netieši tajā ir nodarbināti aptuveni 1,2 miljoni iedzīvotāju, kas ir par 30 % vairāk nekā 2009. gadā; tā kā ES 2020. gadā atjaunojamo energoresursu nozarē būs nodarbināti 2,7 miljoni cilvēku;

| BV. | tā kā atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes nozares, neņemot vērā krīzi, ir paplašinājušās un ir paredzams, ka nākotnē tās palielinās ES IKP; |
| --- | --- |

BV.

tā kā atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes nozares, neņemot vērā krīzi, ir paplašinājušās un ir paredzams, ka nākotnē tās palielinās ES IKP;

| BW. | tā kā pētījumi liecina, ka Ķīna ir pievilcīgākā valsts ieguldījumiem atjaunojamos energoresursos, lai gan šādas valstis ir arī ASV, Indija, Japāna, Kanāda un Austrālija; |
| --- | --- |

BW.

tā kā pētījumi liecina, ka Ķīna ir pievilcīgākā valsts ieguldījumiem atjaunojamos energoresursos, lai gan šādas valstis ir arī ASV, Indija, Japāna, Kanāda un Austrālija;

| BX. | tā kā ir jānodrošina labāka ES konkurētspēja pasaules tirgū; |
| --- | --- |

BX.

tā kā ir jānodrošina labāka ES konkurētspēja pasaules tirgū;

| BY. | tā kā plašāki pētījumi par dažādiem jauniem un ilgtspējīgiem enerģijas veidiem un paraugprakses apmaiņa nodrošina vislabākās izredzes problēmas ilgtermiņa risinājumam; |
| --- | --- |

BY.

tā kā plašāki pētījumi par dažādiem jauniem un ilgtspējīgiem enerģijas veidiem un paraugprakses apmaiņa nodrošina vislabākās izredzes problēmas ilgtermiņa risinājumam;

| BZ. | tā kā ilgtspējīgas attīstības pamatā ir līdzsvars starp vides, ekonomikas un sociālās attīstības trijiem pīlāriem; |
| --- | --- |

BZ.

tā kā ilgtspējīgas attīstības pamatā ir līdzsvars starp vides, ekonomikas un sociālās attīstības trijiem pīlāriem;

| CA. | tā kā vietējam un reģionālajam līmenim ir būtiska nozīme tādu pasākumu veicināšanā un īstenošanā, kas nepieciešami virzībā uz zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa ekonomiku, |
| --- | --- |

CA.

tā kā vietējam un reģionālajam līmenim ir būtiska nozīme tādu pasākumu veicināšanā un īstenošanā, kas nepieciešami virzībā uz zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa ekonomiku,

Mērķi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu “Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam” un cer, ka Eiropadome šiem jautājumiem radīs vērienīgus, reālistiskus, rentablus un elastīgus risinājumus, kas saglabās ilgtspējīgas konkurences priekšrocības ES, ņemot vērā tās zināšanas un lietpratību enerģētikas jomā, kā arī īstermiņa un ilgtermiņa darbību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu “Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam” un cer, ka Eiropadome šiem jautājumiem radīs vērienīgus, reālistiskus, rentablus un elastīgus risinājumus, kas saglabās ilgtspējīgas konkurences priekšrocības ES, ņemot vērā tās zināšanas un lietpratību enerģētikas jomā, kā arī īstermiņa un ilgtermiņa darbību;

| 2. | pauž dziļas bažas par priekšlikumiem attiecībā uz jaunu pārvaldības struktūru 2030. gada satvaram un atgādina, ka 2020. gada satvars ir balstīts uz pilnīgu Parlamenta un Padomes koplēmumu; uzstāj, ka ikvienam Komisijas tiesību akta priekšlikumam ir jābūt balstītam uz pilnīgu Parlamenta un Padomes koplēmumu; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļas bažas par priekšlikumiem attiecībā uz jaunu pārvaldības struktūru 2030. gada satvaram un atgādina, ka 2020. gada satvars ir balstīts uz pilnīgu Parlamenta un Padomes koplēmumu; uzstāj, ka ikvienam Komisijas tiesību akta priekšlikumam ir jābūt balstītam uz pilnīgu Parlamenta un Padomes koplēmumu;

| 3. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas 2014. gada 22. janvārī pieņemtajā paziņojumā “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” (COM(2014)0015) vairākos līmeņos tiek atbalstīta tuvredzīga un pieticīga nostāja, jo īpaši attiecībā uz atjaunojamās enerģijas valsts mērķu un jebkādu tādu
  mērķtiecīgu
  pasākumu trūkumu, kas paredzēti energoefektivitātes stimulēšanai; ņem vērā Komisijas nesen pieņemto paziņojumu par enerģijas cenām un izmaksām Eiropā (COM(2014)0021); |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par to, ka Komisijas 2014. gada 22. janvārī pieņemtajā paziņojumā “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” (COM(2014)0015) vairākos līmeņos tiek atbalstīta tuvredzīga un pieticīga nostāja, jo īpaši attiecībā uz atjaunojamās enerģijas valsts mērķu un jebkādu tādu
  mērķtiecīgu
  pasākumu trūkumu, kas paredzēti energoefektivitātes stimulēšanai; ņem vērā Komisijas nesen pieņemto paziņojumu par enerģijas cenām un izmaksām Eiropā (COM(2014)0021);

| 4. | norāda uz 2013. gada 27. septembrī pieņemtās IPCC piektā novērtējuma ziņojuma pirmās daļas neseno publikāciju, kurā ir apliecināts, ka globālā sasilšana par 95 % ir cilvēka darbību izraisīta (salīdzinājumā ar 90 % rādītāju 2007. gada ceturtajā ziņojumā), un kurā tiek brīdināts par iespējamām sekām, ko bezdarbība var radīt attiecībā uz mūsu ekosistēmu stabilitāti; |
| --- | --- |

4.

norāda uz 2013. gada 27. septembrī pieņemtās IPCC piektā novērtējuma ziņojuma pirmās daļas neseno publikāciju, kurā ir apliecināts, ka globālā sasilšana par 95 % ir cilvēka darbību izraisīta (salīdzinājumā ar 90 % rādītāju 2007. gada ceturtajā ziņojumā), un kurā tiek brīdināts par iespējamām sekām, ko bezdarbība var radīt attiecībā uz mūsu ekosistēmu stabilitāti;

| 5. | aicina Padomi un Komisiju kā daļu no ES klimata un enerģētikas politikas satvara 2030. gadam pieņemt un īstenot daudzpusēju pieeju, kuras pamatā ir savstarpēji stiprinoša, koordinēta un saskaņota politika un vērienīgi saistoši mērķi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti; prasa Komisijai un dalībvalstīm vairāk izmantot mijiedarbību, kāda ir starp šiem trijiem mērķiem, jo tie ir piemērotākais mehānisms, kā rentablā veidā panākt ES klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanu laikposmā līdz 2030. gadam, nodrošināt ieguldījumu drošību un palielināt un nostiprināt konkurētspēju un energoapgādes drošību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi un Komisiju kā daļu no ES klimata un enerģētikas politikas satvara 2030. gadam pieņemt un īstenot daudzpusēju pieeju, kuras pamatā ir savstarpēji stiprinoša, koordinēta un saskaņota politika un vērienīgi saistoši mērķi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti; prasa Komisijai un dalībvalstīm vairāk izmantot mijiedarbību, kāda ir starp šiem trijiem mērķiem, jo tie ir piemērotākais mehānisms, kā rentablā veidā panākt ES klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanu laikposmā līdz 2030. gadam, nodrošināt ieguldījumu drošību un palielināt un nostiprināt konkurētspēju un energoapgādes drošību Eiropas Savienībā;

| 6. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvirzīt saistošu ES mērķi 2030. gadam, paredzot valstu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 40 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni, uzskata, ka mērķa vērienīgumam ir jāsaskan ar rentablu plānu 2 oC mērķa panākšanai; uzsver, ka šāds mērķis ir jāsasniedz, izvirzot individuālus nacionālus mērķus, kuru noteikšanā ņemta vērā katras dalībvalsts konkrētā situācija un iespējas; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju un dalībvalstis izvirzīt saistošu ES mērķi 2030. gadam, paredzot valstu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 40 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni, uzskata, ka mērķa vērienīgumam ir jāsaskan ar rentablu plānu 2 oC mērķa panākšanai; uzsver, ka šāds mērķis ir jāsasniedz, izvirzot individuālus nacionālus mērķus, kuru noteikšanā ņemta vērā katras dalībvalsts konkrētā situācija un iespējas;

| 7. | piekrīt, ka ES savlaicīgi — pirms ANO ģenerālsekretāra rīkotās augstākā līmeņa sanāksmes 2014. gada septembrī — būtu jāapņemas sasniegt šo siltumnīcefekta gāzu mērķi saistībā ar starptautiskajām sarunām par klimatu, un aicina Eiropadomi pēc iespējas ātrāk rīkoties tāpat; |
| --- | --- |

7.

piekrīt, ka ES savlaicīgi — pirms ANO ģenerālsekretāra rīkotās augstākā līmeņa sanāksmes 2014. gada septembrī — būtu jāapņemas sasniegt šo siltumnīcefekta gāzu mērķi saistībā ar starptautiskajām sarunām par klimatu, un aicina Eiropadomi pēc iespējas ātrāk rīkoties tāpat;

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvirzīt saistošu ES 40 % energoefektivitātes mērķi 2030. gadam saskaņā ar pētījumiem par rentablo energotaupības potenciālu, uzsver, ka šāds mērķis ir jāsasniedz, izvirzot individuālus nacionālus mērķus, kuru noteikšanā ņemta vērā katras dalībvalsts konkrētā situācija un iespējas; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju un dalībvalstis izvirzīt saistošu ES 40 % energoefektivitātes mērķi 2030. gadam saskaņā ar pētījumiem par rentablo energotaupības potenciālu, uzsver, ka šāds mērķis ir jāsasniedz, izvirzot individuālus nacionālus mērķus, kuru noteikšanā ņemta vērā katras dalībvalsts konkrētā situācija un iespējas;

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvirzīt saistošu ES mērķi 2030. gadam, paredzot no atjaunojamiem energoresursiem saražot vismaz 30 % no kopējā galīgā energoresursu patēriņa; uzsver, ka šāds mērķis ir jāsasniedz, izvirzot individuālus nacionālus mērķus, kuru noteikšanā ņemta vērā katras dalībvalsts konkrētā situācija un iespējas; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju un dalībvalstis izvirzīt saistošu ES mērķi 2030. gadam, paredzot no atjaunojamiem energoresursiem saražot vismaz 30 % no kopējā galīgā energoresursu patēriņa; uzsver, ka šāds mērķis ir jāsasniedz, izvirzot individuālus nacionālus mērķus, kuru noteikšanā ņemta vērā katras dalībvalsts konkrētā situācija un iespējas;

| 10. | norāda, ka visām ekonomikas nozarēm būs jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, lai ES nodrošinātu savu taisnīgo daļu pasaules mēroga centienos; uzskata, ka laikus jānoslēdz vienošanās par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, lai ES sagatavotos starptautiskām sarunām par jaunu juridiski saistošu starptautisku vienošanos un nodrošinātu dalībvalstīm, rūpniecībai un citām nozarēm skaidru juridiski saistošu satvaru un mērķus tādu vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumu veikšanai, kas nepieciešami emisiju samazināšanas, energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka visām ekonomikas nozarēm būs jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, lai ES nodrošinātu savu taisnīgo daļu pasaules mēroga centienos; uzskata, ka laikus jānoslēdz vienošanās par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, lai ES sagatavotos starptautiskām sarunām par jaunu juridiski saistošu starptautisku vienošanos un nodrošinātu dalībvalstīm, rūpniecībai un citām nozarēm skaidru juridiski saistošu satvaru un mērķus tādu vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumu veikšanai, kas nepieciešami emisiju samazināšanas, energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā;

| 11. | norāda, ka dekarbonizācijas risinājumi būs balstīti uz dažādu ilgtspējīgo tehnoloģiju īpatsvaru dalībvalstīs — atjaunojamiem energoresursiem, kodolenerģiju un oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu, ja šī tehnoloģija laikus būs pieejama; norāda, ka lielākai atjaunojamu energoresursu īpatsvara integrēšanai būs jāveic būtiska pārvades un sadales tīklu paplašināšana un papildu pārvadāmo rezerves jaudu un/vai uzglabāšanas jaudu izveidošana; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka dekarbonizācijas risinājumi būs balstīti uz dažādu ilgtspējīgo tehnoloģiju īpatsvaru dalībvalstīs — atjaunojamiem energoresursiem, kodolenerģiju un oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu, ja šī tehnoloģija laikus būs pieejama; norāda, ka lielākai atjaunojamu energoresursu īpatsvara integrēšanai būs jāveic būtiska pārvades un sadales tīklu paplašināšana un papildu pārvadāmo rezerves jaudu un/vai uzglabāšanas jaudu izveidošana;

| 12. | atgādina, ka jebkādas papildu izmaksas tieši vai netieši tiks pārnestas uz galapatērētājiem, un tādēļ uzskata, ka ES energosistēmas dekarbonizācijā ieguldīto papildu izmaksu mazināšana ir priekšnoteikums ES konkurētspējas saglabāšanai; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka jebkādas papildu izmaksas tieši vai netieši tiks pārnestas uz galapatērētājiem, un tādēļ uzskata, ka ES energosistēmas dekarbonizācijā ieguldīto papildu izmaksu mazināšana ir priekšnoteikums ES konkurētspējas saglabāšanai;

| 13. | atgādina, ka dalībvalstis saglabā kompetenci noteikt savu energoresursu struktūru, un tādēļ tām pašām jāpieņem lēmums par vislabāko energoresursu struktūru enerģētikas politikas mērķu, jo īpaši dekarbonizācijas mērķu, īstenošanai; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka dalībvalstis saglabā kompetenci noteikt savu energoresursu struktūru, un tādēļ tām pašām jāpieņem lēmums par vislabāko energoresursu struktūru enerģētikas politikas mērķu, jo īpaši dekarbonizācijas mērķu, īstenošanai;

| 14. | uzskata, ka galvenokārt ir svarīgi noteikt stingru saistošo mērķi energoefektivitātes jomā, lai Savienībā energoresursi tiktu izmantoti visefektīvākajā veidā, turklāt šādam mērķim būs arī stimulējoša ietekme, nodrošinot, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā un atjaunojamu energoresursu mērķu sasniegšanā būs jāiegulda mazāk pūļu; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka galvenokārt ir svarīgi noteikt stingru saistošo mērķi energoefektivitātes jomā, lai Savienībā energoresursi tiktu izmantoti visefektīvākajā veidā, turklāt šādam mērķim būs arī stimulējoša ietekme, nodrošinot, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā un atjaunojamu energoresursu mērķu sasniegšanā būs jāiegulda mazāk pūļu;

| 15. | uzskata, ka saistošu vispārējo mērķu noteikšana, kas sasniedzami ar valstu kopīgiem centieniem, ir izmaksu ziņā rentablākais un elastīgākais veids, kā piešķirt dalībvalstīm nepieciešamo rīcības brīvību un ievērot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka saistošu vispārējo mērķu noteikšana, kas sasniedzami ar valstu kopīgiem centieniem, ir izmaksu ziņā rentablākais un elastīgākais veids, kā piešķirt dalībvalstīm nepieciešamo rīcības brīvību un ievērot subsidiaritātes principu;

| 16. | aicina Eiropadomi, lai turpinātu ES līmenī panākto virzību un nodrošinātu ilgtermiņa noteiktību, izvirzīt vērienīgus, reālistiskus mērķus klimata un enerģētikas politikas satvaram 2030. gadam, ņemot vērā rentablāko attīstības plānu to ES ilgtermiņa saistību īstenošanai, kuras uzņēmās Parlaments un Padome, proti, līdz 2050. gadam samazināt ES siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80–95 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropadomi, lai turpinātu ES līmenī panākto virzību un nodrošinātu ilgtermiņa noteiktību, izvirzīt vērienīgus, reālistiskus mērķus klimata un enerģētikas politikas satvaram 2030. gadam, ņemot vērā rentablāko attīstības plānu to ES ilgtermiņa saistību īstenošanai, kuras uzņēmās Parlaments un Padome, proti, līdz 2050. gadam samazināt ES siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80–95 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni;

| 17. | aicina Komisiju vienkāršot politikas klimata un enerģētikas jomā, lai panāktu lielāku ES politikas virzienu saskaņotību, elastību un rentabilitāti; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju vienkāršot politikas klimata un enerģētikas jomā, lai panāktu lielāku ES politikas virzienu saskaņotību, elastību un rentabilitāti;

| 18. | uzsver, ka ES 2050. gada dekarbonizācijas mērķi varēs izpildīt vienīgi tad, ja notiks pāreja, kas paredz fosilā kurināmā izmantošanas izbeigšanu, un ka ir jāizvairās no tādas politikas īstenošanas, kas veicinātu tā izmantošanu; atgādina, ka vērienīga un ilgtermiņa politika energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā veicinās izvairīšanos no šādas iesīkstējušas izmantošanas; šajā sakarībā uzsver jaunākos IEA secinājumus, ka ir lētāk īstenot ilgtermiņa politiku atjaunojamo energoresursu jomā nekā paļauties vienīgi uz oglekļa dioksīda emisiju cenām, jo tādējādi tiek veicināta laicīga plaša mēroga atjaunojamu energoresursu tehnoloģiju portfeļa veidošana, kas ir nepieciešams visas enerģētikas nozares dekarbonizācijai ilgtermiņā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ES 2050. gada dekarbonizācijas mērķi varēs izpildīt vienīgi tad, ja notiks pāreja, kas paredz fosilā kurināmā izmantošanas izbeigšanu, un ka ir jāizvairās no tādas politikas īstenošanas, kas veicinātu tā izmantošanu; atgādina, ka vērienīga un ilgtermiņa politika energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā veicinās izvairīšanos no šādas iesīkstējušas izmantošanas; šajā sakarībā uzsver jaunākos IEA secinājumus, ka ir lētāk īstenot ilgtermiņa politiku atjaunojamo energoresursu jomā nekā paļauties vienīgi uz oglekļa dioksīda emisiju cenām, jo tādējādi tiek veicināta laicīga plaša mēroga atjaunojamu energoresursu tehnoloģiju portfeļa veidošana, kas ir nepieciešams visas enerģētikas nozares dekarbonizācijai ilgtermiņā;

| 19. | pauž pārliecību, ka vislabākais veids, kā nodrošināt ES pašlaik un turpmāk vajadzīgos energoresursus, ir līdzsvarota un diversificēta energoresursu struktūras izveide, kas mazina atkarību no viena energoavota, neradot jaunas atkarību formas, kā arī ņemot vērā, ka Komisija iesaka samazināt ES atkarību no fosilajiem energoresursiem; mudina dalībvalstis ņemt vērā šos faktorus; |
| --- | --- |

19.

pauž pārliecību, ka vislabākais veids, kā nodrošināt ES pašlaik un turpmāk vajadzīgos energoresursus, ir līdzsvarota un diversificēta energoresursu struktūras izveide, kas mazina atkarību no viena energoavota, neradot jaunas atkarību formas, kā arī ņemot vērā, ka Komisija iesaka samazināt ES atkarību no fosilajiem energoresursiem; mudina dalībvalstis ņemt vērā šos faktorus;

| 20. | aicina Komisiju kopā ar iesaistītajām rūpniecības nozarēm atbilstoši klimata un enerģētikas satvaram 2030. gadam izstrādāt nozarēm atsevišķi paredzētus ceļvežus, lai nodrošinātu pietiekamu elastību rūpniecības dalībniekiem; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju kopā ar iesaistītajām rūpniecības nozarēm atbilstoši klimata un enerģētikas satvaram 2030. gadam izstrādāt nozarēm atsevišķi paredzētus ceļvežus, lai nodrošinātu pietiekamu elastību rūpniecības dalībniekiem;

| 21. | uzskata –– kaut gan daudzus mērķus enerģētikas politikā var sasniegt, paaugstinot enerģijas cenas, tomēr uzdevums ir sasniegt šos mērķus, palielinot ekonomisko aktivitāti; |
| --- | --- |

21.

uzskata –– kaut gan daudzus mērķus enerģētikas politikā var sasniegt, paaugstinot enerģijas cenas, tomēr uzdevums ir sasniegt šos mērķus, palielinot ekonomisko aktivitāti;

| 22. | aicina nodrošināt resursus, kas nepieciešami atjaunojamo energoresursu un energotaupības tehnoloģiju izpētei un attīstībai; |
| --- | --- |

22.

aicina nodrošināt resursus, kas nepieciešami atjaunojamo energoresursu un energotaupības tehnoloģiju izpētei un attīstībai;

| 23. | paredz plašu vienprātību jauna saistoša CO2 samazināšanas mērķa noteikšanai, pamatojoties uz pārstrādātu un labi funkcionējošu ETS; |
| --- | --- |

23.

paredz plašu vienprātību jauna saistoša CO2 samazināšanas mērķa noteikšanai, pamatojoties uz pārstrādātu un labi funkcionējošu ETS;

| 24. | uzskata, ka gan ES ilgtermiņa politikas mērķi, gan konkrēti politikas instrumenti siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma jomā ir jāpieņem, konsekventi balstoties uz 1990. gada līmeni, ko izmanto par atsauces gadu; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka gan ES ilgtermiņa politikas mērķi, gan konkrēti politikas instrumenti siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma jomā ir jāpieņem, konsekventi balstoties uz 1990. gada līmeni, ko izmanto par atsauces gadu;

| 25. | uzskata, ka ES varētu noteikt vērienīgāku CO2 samazinājuma mērķi, ja pārējās galvenās emisijas izraisošās attīstītās un jaunattīstības valstis apņemtos īstenot savu daļu pasaules mēroga emisiju samazināšanas centienos; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ES varētu noteikt vērienīgāku CO2 samazinājuma mērķi, ja pārējās galvenās emisijas izraisošās attīstītās un jaunattīstības valstis apņemtos īstenot savu daļu pasaules mēroga emisiju samazināšanas centienos;

| 26. | norāda, ka, nosakot atjaunojamo energoresursu avotu (AEA) saistošo mērķi 2020. gadam, ES ir izvirzījusies vadošajā pozīcijā AEA tehnoloģiju inovāciju jomā; uzsver, ka šīs politikas turpināšana, nosakot saistošus AEA mērķus, vēl vairāk stiprinās ES pozīciju šajā jomā; uzskata, ka AEA attīstība veicina siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķa sasniegšanu, samazinot vajadzību pēc fosilā kurināmā importa un palielinot mūsu energoavotu diversifikāciju; tādēļ uzskata, ka Eiropas Savienībai satvarā 2030. gadam ir jāizvirza saistošs AEA mērķis; uzskata, ka ir jāīsteno tālejoša politika enerģētikas un klimata jomā, kas ir saskaņota ar ES rūpniecības politikas programmu konkurences veicināšanai; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka, nosakot atjaunojamo energoresursu avotu (AEA) saistošo mērķi 2020. gadam, ES ir izvirzījusies vadošajā pozīcijā AEA tehnoloģiju inovāciju jomā; uzsver, ka šīs politikas turpināšana, nosakot saistošus AEA mērķus, vēl vairāk stiprinās ES pozīciju šajā jomā; uzskata, ka AEA attīstība veicina siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķa sasniegšanu, samazinot vajadzību pēc fosilā kurināmā importa un palielinot mūsu energoavotu diversifikāciju; tādēļ uzskata, ka Eiropas Savienībai satvarā 2030. gadam ir jāizvirza saistošs AEA mērķis; uzskata, ka ir jāīsteno tālejoša politika enerģētikas un klimata jomā, kas ir saskaņota ar ES rūpniecības politikas programmu konkurences veicināšanai;

| 27. | uzskata –– lai varētu maksimāli izmantot AEA jaudu, 2030. gada satvaru un mērķus jāorientē uz vispārējās enerģētikas sistēmas attīstību un pilnveidošanu; |
| --- | --- |

27.

uzskata –– lai varētu maksimāli izmantot AEA jaudu, 2030. gada satvaru un mērķus jāorientē uz vispārējās enerģētikas sistēmas attīstību un pilnveidošanu;

| 28. | uzskata, ka ES ir labi panākumi, lai sasniegtu 2020. gada atjaunojamu energoresursu paplašināšanas mērķi — 20 %; uzsver, ka aizvien plašāka atjaunojamo energoresursu izmantošana valsts līmenī, kas zināmā mērā ir nekoordinēta un notiek ārkārtīgi strauji, būtiski ietekmē ES iekšējo enerģijas tirgu (cita starpā ar plūsmas cilpām jeb loop flows); uzskata, ka turpmāk energoapgādes sistēmas vairāk jābalsta uz atjaunojamiem energoresursiem; uzstāj, ka visi energoapgādes sistēmu attiecīgie aspekti jāietver lēmumos par plašāku atjaunojamo energoresursu turpmāku izmantošanu; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka ES ir labi panākumi, lai sasniegtu 2020. gada atjaunojamu energoresursu paplašināšanas mērķi — 20 %; uzsver, ka aizvien plašāka atjaunojamo energoresursu izmantošana valsts līmenī, kas zināmā mērā ir nekoordinēta un notiek ārkārtīgi strauji, būtiski ietekmē ES iekšējo enerģijas tirgu (cita starpā ar plūsmas cilpām jeb loop flows); uzskata, ka turpmāk energoapgādes sistēmas vairāk jābalsta uz atjaunojamiem energoresursiem; uzstāj, ka visi energoapgādes sistēmu attiecīgie aspekti jāietver lēmumos par plašāku atjaunojamo energoresursu turpmāku izmantošanu;

| 29. | uzskata, ka atbalsta shēmas, tās izstrādājot efektīvā, elastīgā un paredzamā veidā, ir piemērots instruments, lai veicinātu AEA un energoefektivitātes rentablu attīstību un izmantošanu; uzsver, ka jebkurām valstu AEA atbalsta shēmām ir pakāpeniski jātuvojas ES vai zemāka līmeņa integrētākai atbalsta sistēmai, ņemot vērā gan tehnoloģijas brieduma pakāpi, gan reģionālās un ģeogrāfiskās atšķirības, kura varētu radīt tirgum tuvāku pamatu, ieguldījumu noteiktību un vienlīdzīgus konkurences noteikumus; uzskata, ka svarīgs Komisijas uzdevums ir sniegt norādes šajā saistībā, piemēram, par atbalsta shēmu atbilstību iekšējā tirgus un valsts atbalsta noteikumiem, ņemot vērā pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” nozīmīgumu; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka atbalsta shēmas, tās izstrādājot efektīvā, elastīgā un paredzamā veidā, ir piemērots instruments, lai veicinātu AEA un energoefektivitātes rentablu attīstību un izmantošanu; uzsver, ka jebkurām valstu AEA atbalsta shēmām ir pakāpeniski jātuvojas ES vai zemāka līmeņa integrētākai atbalsta sistēmai, ņemot vērā gan tehnoloģijas brieduma pakāpi, gan reģionālās un ģeogrāfiskās atšķirības, kura varētu radīt tirgum tuvāku pamatu, ieguldījumu noteiktību un vienlīdzīgus konkurences noteikumus; uzskata, ka svarīgs Komisijas uzdevums ir sniegt norādes šajā saistībā, piemēram, par atbalsta shēmu atbilstību iekšējā tirgus un valsts atbalsta noteikumiem, ņemot vērā pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” nozīmīgumu;

| 30. | uzskata, ka 2030. gada politikas satvars ir jāiekļauj ilgāka termiņa redzējumā, īpaši raugoties uz 2050. gadu, atbilstoši dažādajiem Eiropas Komisijas pieņemtajiem ceļvežiem; šajā sakarībā uzskata, ka ES politikas virzieni 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas, atjaunojamu energoresursu un energoefektivitātes jomā ir jāuzskata par starpposma mērķiem ilgāka termiņa mērķu sasniegšanā, kā daļa no vispusīgas pieejas nodrošināt to rentabilitāti, paredzamību un ilgtspēju; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka 2030. gada politikas satvars ir jāiekļauj ilgāka termiņa redzējumā, īpaši raugoties uz 2050. gadu, atbilstoši dažādajiem Eiropas Komisijas pieņemtajiem ceļvežiem; šajā sakarībā uzskata, ka ES politikas virzieni 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas, atjaunojamu energoresursu un energoefektivitātes jomā ir jāuzskata par starpposma mērķiem ilgāka termiņa mērķu sasniegšanā, kā daļa no vispusīgas pieejas nodrošināt to rentabilitāti, paredzamību un ilgtspēju;

| 31. | uzskata, ka ES reģionālajai politikai ir svarīga loma atjaunojamu energoresursu ražošanas un energoefektivitātes veicināšanā visas Eiropas mērogā; norāda, ka atšķirīgu ģeogrāfisko apstākļu dēļ ir neiespējami piemērot visiem reģioniem vienādu enerģētikas politiku; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ES reģionālajai politikai ir svarīga loma atjaunojamu energoresursu ražošanas un energoefektivitātes veicināšanā visas Eiropas mērogā; norāda, ka atšķirīgu ģeogrāfisko apstākļu dēļ ir neiespējami piemērot visiem reģioniem vienādu enerģētikas politiku;

| 32. | atzīst, ka subsīdijas visiem energoavotiem, tostarp fosilajiem kurināmajiem un kodolenerģijai, var būtiski ietekmēt enerģijas cenas; norāda, ka daži no atjaunojamo energoresursu avotiem, piemēram, krasta vēja un saules fotoelementu energoavoti, jau gandrīz spēj konkurēt izmaksu ziņā ar tradicionāliem energoresursu avotiem, un uzskata, ka tādēļ ir jāpielāgo ar tiem saistītās atbalsta shēmas un pakāpeniski jāpārtrauc subsidēšana, lai finansējumu varētu pārdalīt tādu energoresursu tehnoloģiju pētniecības un attīstības programmām kā nākamās paaudzes atjaunojamo energoresursu avoti un uzglabāšanas tehnoloģijas; tomēr uzsver, ka šāda rīcība ir jāpaziņo iepriekš, lai neradītu kaitējumu nozarei, un ka tās īstenošanai ir jāreformē enerģijas tirgus struktūra, jāvienkāršo valstu administratīvās un tīkla savienojumu procedūras un jāpalielina enerģijas tirgu pārredzamība; pauž nožēlu par izmaiņām, kuras dažas dalībvalstis veica shēmās ar atpakaļejošu datumu un kuras ir iedragājušas ieguldītāju uzticību un ieguldījumu līmeni atjaunojamo energoresursu avotos; lūdz Komisiju izpētīt, kā varētu pārveidot pašreizējo enerģijas tirgu, lai garantētu atdevi no ieguldījumiem dažādu atjaunojamu energoresursu ražošanā, kuri spēj labvēlīgi ietekmēt vairumtirdzniecības cenu samazināšanu, vienlaikus arī ietekmējot ieguldījumu atdevi; uzsver — lai samazinātu visu atjaunojamu energoresursu tehnoloģiju izmaksas un veicinātu jauninājumus un jaunāku un mazāk attīstītu tehnoloģiju attīstību un izmantošanu, ir vajadzīga skaidra atjaunojamo energoresursu politika kopā ar pētniecības un izstrādes programmām; lūdz Komisiju izpētīt izmantošanas prioritātes vispārējo ietekmi, tostarp uz vispārīgajām enerģijas izmaksām; |
| --- | --- |

32.

atzīst, ka subsīdijas visiem energoavotiem, tostarp fosilajiem kurināmajiem un kodolenerģijai, var būtiski ietekmēt enerģijas cenas; norāda, ka daži no atjaunojamo energoresursu avotiem, piemēram, krasta vēja un saules fotoelementu energoavoti, jau gandrīz spēj konkurēt izmaksu ziņā ar tradicionāliem energoresursu avotiem, un uzskata, ka tādēļ ir jāpielāgo ar tiem saistītās atbalsta shēmas un pakāpeniski jāpārtrauc subsidēšana, lai finansējumu varētu pārdalīt tādu energoresursu tehnoloģiju pētniecības un attīstības programmām kā nākamās paaudzes atjaunojamo energoresursu avoti un uzglabāšanas tehnoloģijas; tomēr uzsver, ka šāda rīcība ir jāpaziņo iepriekš, lai neradītu kaitējumu nozarei, un ka tās īstenošanai ir jāreformē enerģijas tirgus struktūra, jāvienkāršo valstu administratīvās un tīkla savienojumu procedūras un jāpalielina enerģijas tirgu pārredzamība; pauž nožēlu par izmaiņām, kuras dažas dalībvalstis veica shēmās ar atpakaļejošu datumu un kuras ir iedragājušas ieguldītāju uzticību un ieguldījumu līmeni atjaunojamo energoresursu avotos; lūdz Komisiju izpētīt, kā varētu pārveidot pašreizējo enerģijas tirgu, lai garantētu atdevi no ieguldījumiem dažādu atjaunojamu energoresursu ražošanā, kuri spēj labvēlīgi ietekmēt vairumtirdzniecības cenu samazināšanu, vienlaikus arī ietekmējot ieguldījumu atdevi; uzsver — lai samazinātu visu atjaunojamu energoresursu tehnoloģiju izmaksas un veicinātu jauninājumus un jaunāku un mazāk attīstītu tehnoloģiju attīstību un izmantošanu, ir vajadzīga skaidra atjaunojamo energoresursu politika kopā ar pētniecības un izstrādes programmām; lūdz Komisiju izpētīt izmantošanas prioritātes vispārējo ietekmi, tostarp uz vispārīgajām enerģijas izmaksām;

| 33. | vienlaikus atzīmē, ka ES ir jāsamazina atkarība no importētā fosilā kurināmā; atzīmē, ka vairākas subsīdijas, kas ir piešķirtas fosilajam kurināmajam, kodolenerģijai un dažām attīstītām AEA tehnoloģijām rada strukturālus tirgus traucējumus vairākās dalībvalstīs; aicina dalībvalstis pēc iespējas ātrāk pārtraukt šādas subsīdijas un jo īpaši tiešas un netiešas videi kaitīgas subsīdijas fosilajam kurināmajam; |
| --- | --- |

33.

vienlaikus atzīmē, ka ES ir jāsamazina atkarība no importētā fosilā kurināmā; atzīmē, ka vairākas subsīdijas, kas ir piešķirtas fosilajam kurināmajam, kodolenerģijai un dažām attīstītām AEA tehnoloģijām rada strukturālus tirgus traucējumus vairākās dalībvalstīs; aicina dalībvalstis pēc iespējas ātrāk pārtraukt šādas subsīdijas un jo īpaši tiešas un netiešas videi kaitīgas subsīdijas fosilajam kurināmajam;

| 34. | aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm izstrādāt ceļvedi katrai valstij atsevišķi, norādot skaidru apņemšanos pakāpeniski pārtraukt šīs subsīdijas; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm izstrādāt ceļvedi katrai valstij atsevišķi, norādot skaidru apņemšanos pakāpeniski pārtraukt šīs subsīdijas;

| 35. | lūdz Komisiju izveidot visu dalībvalstu un Eiropas atjaunojamajiem enerģijas avotiem piešķirto subsīdiju un atbalsta shēmu apkopojumu un aicina dalībvalstis, sadarbojoties ar Komisiju, nodrošināt to saskaņošanu un pārredzamību ES līmenī; |
| --- | --- |

35.

lūdz Komisiju izveidot visu dalībvalstu un Eiropas atjaunojamajiem enerģijas avotiem piešķirto subsīdiju un atbalsta shēmu apkopojumu un aicina dalībvalstis, sadarbojoties ar Komisiju, nodrošināt to saskaņošanu un pārredzamību ES līmenī;

| 36. | atzīst, ka ir kļuvis daudz sarežģītāk veikt ieguldījumus atjaunojamu energoresursu attīstībā, sevišķi tādēļ, ka dažās dalībvalstīs tiek pieņemtas izmaiņas ar atpakaļejošu datumu; aicina izstrādāt stabilu un paredzamu tiesiskā regulējuma politikas un pasākumu satvaru 2030. gadam, pamatojoties uz vērienīgu saistošu mērķi atjaunojamu energoresursu jomā, kas ievērojami veicinātu darbavietu izveidi un mazinātu nenoteiktību, samazinātu ieguldījumu risku, kapitāla izmaksas un tādējādi arī vajadzīgā atbalsta apjomu; |
| --- | --- |

36.

atzīst, ka ir kļuvis daudz sarežģītāk veikt ieguldījumus atjaunojamu energoresursu attīstībā, sevišķi tādēļ, ka dažās dalībvalstīs tiek pieņemtas izmaiņas ar atpakaļejošu datumu; aicina izstrādāt stabilu un paredzamu tiesiskā regulējuma politikas un pasākumu satvaru 2030. gadam, pamatojoties uz vērienīgu saistošu mērķi atjaunojamu energoresursu jomā, kas ievērojami veicinātu darbavietu izveidi un mazinātu nenoteiktību, samazinātu ieguldījumu risku, kapitāla izmaksas un tādējādi arī vajadzīgā atbalsta apjomu;

| 37. | norāda, ka ilgtermiņa mērķi nodrošina politisko stabilitāti un stiprina ieguldītāju uzticību, tādējādi maksimāli samazinot riska prēmijas ieguldītājiem, kas ir būtisks faktors, lai attīstītu atjaunojamos energoresursus, kas ir kapitāla ziņā ietilpīgas tehnoloģijas; norāda, ka mērķu trūkums varētu radīt atjaunojamu energoresursu ievērojamu izmaksu pieaugumu, savukārt tie ieguldījumi, kuri tiek veikti, pateicoties ilgtermiņa mērķiem, pazeminātu tehnoloģiju izmaksas un mazinātu īpašā atbalsta nepieciešamību; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka ilgtermiņa mērķi nodrošina politisko stabilitāti un stiprina ieguldītāju uzticību, tādējādi maksimāli samazinot riska prēmijas ieguldītājiem, kas ir būtisks faktors, lai attīstītu atjaunojamos energoresursus, kas ir kapitāla ziņā ietilpīgas tehnoloģijas; norāda, ka mērķu trūkums varētu radīt atjaunojamu energoresursu ievērojamu izmaksu pieaugumu, savukārt tie ieguldījumi, kuri tiek veikti, pateicoties ilgtermiņa mērķiem, pazeminātu tehnoloģiju izmaksas un mazinātu īpašā atbalsta nepieciešamību;

| 38. | uzsver, ka Komisija “Ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” ir parādījusi, ka atjaunojami energoresursi un labāka energoefektivitāte Savienībai var radīt ietaupījumus no EUR 175 miljardiem līdz EUR 320 miljardiem gadā; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka Komisija “Ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” ir parādījusi, ka atjaunojami energoresursi un labāka energoefektivitāte Savienībai var radīt ietaupījumus no EUR 175 miljardiem līdz EUR 320 miljardiem gadā;

| 39. | norāda uz ievērojamo darbavietu izveides potenciālu atjaunojamu energoresursu jomā (3 miljoni darbavietu līdz 2020. gadam) un energoefektivitātes jomā (2 miljoni darbavietu līdz 2020. gadam) (23); |
| --- | --- |

39.

norāda uz ievērojamo darbavietu izveides potenciālu atjaunojamu energoresursu jomā (3 miljoni darbavietu līdz 2020. gadam) un energoefektivitātes jomā (2 miljoni darbavietu līdz 2020. gadam) (23);

| 40. | uzskata, ka, lai AEA ražošana būtu efektīva, jāuzlabo tīkla elastība, infrastruktūra un enerģijas pārvades jaudas; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka, lai AEA ražošana būtu efektīva, jāuzlabo tīkla elastība, infrastruktūra un enerģijas pārvades jaudas;

| 41. | ņemot vērā atjaunojamo energoresursu straujo integrāciju, aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par galveno tirgu, ko veidotu šādi integrēties gatavas dalībvalstis, kuras vēlas ātri sadarboties kopējā elektroenerģijas ražošanā, sadalē un izmantošanā; |
| --- | --- |

41.

ņemot vērā atjaunojamo energoresursu straujo integrāciju, aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par galveno tirgu, ko veidotu šādi integrēties gatavas dalībvalstis, kuras vēlas ātri sadarboties kopējā elektroenerģijas ražošanā, sadalē un izmantošanā;

| 42. | uzskata, ka ir vispusīgi jāuzrauga dažādo energoresursu ietekme uz vidi un klimatu; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka ir vispusīgi jāuzrauga dažādo energoresursu ietekme uz vidi un klimatu;

| 43. | norāda, ka vislētākie energoresursi ir tie resursi, kuri nav nekad izmantoti; šajā sakarībā uzsver, ka energoefektivitātes palielināšana būtu jāuzskata par vienu no ES klimata un enerģētikas politikas stūrakmeņiem; pauž pārliecību, ka energoefektivitāte palīdz taupīt resursus, samazināt rēķinus par enerģiju, enerģētisko atkarību no importētās degvielas, tirdzniecības deficītu un ietekmi uz veselību, un tādējādi uzlabot ES ekonomikas starptautisko konkurētspēju ilgtermiņā, kā arī atvieglot ES siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu; norāda uz pētījumiem, ka, īstenojot ES rentablo energotaupības potenciālu 40 % apmērā, līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinātos par vismaz 50 %, bet atjaunojamo energoresursu daļa energoresursu struktūrā palielinātos līdz 35 %; aicina dalībvalstis laikus un pilnībā īstenot Energoefektivitātes direktīvu un Direktīvu par ēku energoefektivitāti; uzsver, ka, izstrādājot jaunu energoefektivitātes politiku, ir jāņem vērā katras ekonomikas nozares potenciāls, kā arī ekonomiskā situācija, un ka, cenšoties uzlabot energoefektivitāti, būtu jākoncentrējas uz visu energoapgādes un pieprasījuma shēmu, tostarp transformēšanu, pārvadi, sadali un piegādi, papildus rūpniecības, ēku un mājsaimniecību patēriņam un transportam; atzīst par energoefektivitātes jautājumiem rīkoto informētības palielināšanas kampaņu pozitīvo ietekmi; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka vislētākie energoresursi ir tie resursi, kuri nav nekad izmantoti; šajā sakarībā uzsver, ka energoefektivitātes palielināšana būtu jāuzskata par vienu no ES klimata un enerģētikas politikas stūrakmeņiem; pauž pārliecību, ka energoefektivitāte palīdz taupīt resursus, samazināt rēķinus par enerģiju, enerģētisko atkarību no importētās degvielas, tirdzniecības deficītu un ietekmi uz veselību, un tādējādi uzlabot ES ekonomikas starptautisko konkurētspēju ilgtermiņā, kā arī atvieglot ES siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu; norāda uz pētījumiem, ka, īstenojot ES rentablo energotaupības potenciālu 40 % apmērā, līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinātos par vismaz 50 %, bet atjaunojamo energoresursu daļa energoresursu struktūrā palielinātos līdz 35 %; aicina dalībvalstis laikus un pilnībā īstenot Energoefektivitātes direktīvu un Direktīvu par ēku energoefektivitāti; uzsver, ka, izstrādājot jaunu energoefektivitātes politiku, ir jāņem vērā katras ekonomikas nozares potenciāls, kā arī ekonomiskā situācija, un ka, cenšoties uzlabot energoefektivitāti, būtu jākoncentrējas uz visu energoapgādes un pieprasījuma shēmu, tostarp transformēšanu, pārvadi, sadali un piegādi, papildus rūpniecības, ēku un mājsaimniecību patēriņam un transportam; atzīst par energoefektivitātes jautājumiem rīkoto informētības palielināšanas kampaņu pozitīvo ietekmi;

| 44. | atzīst, ka, īstenojot pašreizējo politiku, ES nesasniegs tās 2020. gada energoefektivitātes mērķi; atgādina Komisijas solījumus noteikt 2020. gadam saistošus energoefektivitātes mērķus un papildus pasākumus dalībvalstīm, ja un kad to atsevišķie mērķi kopā neatbilda ES 20 % mērķim; atgādina, ka 2030. gada mērķiem ir jābūt kā starpposma mērķiem 2050. gadam noteiktā redzējuma pamatā, lai ņemtu vērā ilgos ieguldījumu ciklus; prasa Eiropadomei noteikt saistošus energoefektivitātes mērķus 2020. un 2030. gadam kā stūrakmeņus ilgtspējīgai enerģētikas un klimata politikai; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka, īstenojot pašreizējo politiku, ES nesasniegs tās 2020. gada energoefektivitātes mērķi; atgādina Komisijas solījumus noteikt 2020. gadam saistošus energoefektivitātes mērķus un papildus pasākumus dalībvalstīm, ja un kad to atsevišķie mērķi kopā neatbilda ES 20 % mērķim; atgādina, ka 2030. gada mērķiem ir jābūt kā starpposma mērķiem 2050. gadam noteiktā redzējuma pamatā, lai ņemtu vērā ilgos ieguldījumu ciklus; prasa Eiropadomei noteikt saistošus energoefektivitātes mērķus 2020. un 2030. gadam kā stūrakmeņus ilgtspējīgai enerģētikas un klimata politikai;

| 45. | uzsver, ka tikai ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi, ko īsteno, galvenokārt izmantojot ETS mehānismu, nevarēs īstenot lielo energoefektivitātes potenciālu nozarēs, uz kurām neattiecas ETS, kamēr liela daļa dekarbonizācijuas centienu ETS nozarēs līdz 2030. gadam izmaksās vairāk nekā nepieciešams; norāda, ka daudzi šķēršļi energoefektivitātes uzlabošanai pēc būtības nav finansiāli un tos nevar novērst, izmantojot ETS kā daļu no pieejas, kuras pamatā ir tikai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka tikai ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi, ko īsteno, galvenokārt izmantojot ETS mehānismu, nevarēs īstenot lielo energoefektivitātes potenciālu nozarēs, uz kurām neattiecas ETS, kamēr liela daļa dekarbonizācijuas centienu ETS nozarēs līdz 2030. gadam izmaksās vairāk nekā nepieciešams; norāda, ka daudzi šķēršļi energoefektivitātes uzlabošanai pēc būtības nav finansiāli un tos nevar novērst, izmantojot ETS kā daļu no pieejas, kuras pamatā ir tikai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķi;

| 46. | uzsver, ka ES ilgtermiņa energoefektivitātes politikas galvenajam elementam būtu jābūt ēkās izmantotās enerģijas daudzuma samazināšanai, ņemot vērā to, ka pašreizējo ēku renovācijai ir milzīgs rentablas energotaupības potenciāls; uzsver, ka pašreizējais ēku renovācijas apjoms un kvalitāte ir būtiski jāpalielina, lai līdz 2050. gadam ES varētu samazināt enerģijas patēriņu pašreizējās ēkās par 80 %, attiecībā pret 2010. gada līmeni; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka ES ilgtermiņa energoefektivitātes politikas galvenajam elementam būtu jābūt ēkās izmantotās enerģijas daudzuma samazināšanai, ņemot vērā to, ka pašreizējo ēku renovācijai ir milzīgs rentablas energotaupības potenciāls; uzsver, ka pašreizējais ēku renovācijas apjoms un kvalitāte ir būtiski jāpalielina, lai līdz 2050. gadam ES varētu samazināt enerģijas patēriņu pašreizējās ēkās par 80 %, attiecībā pret 2010. gada līmeni;

| 47. | norāda, ka ēku energoefektivitātes mērķis sadalījumā pa nozarēm veicinātu nepieciešamo ēku konstrukcijas pārveidi, galu galā nodrošinot piekļuvi šim milzīgajam energoresursam; atzīst, ka vairums šķēršļu šajā jomā ir juridiski, administratīvi un finansiāli, nevis tehnoloģiski un ka tirgus pārveidei ir nepieciešams laiks, un tā būs lielā mērā atkarīga no ilgtermiņa mērķiem kopā ar vidēja termiņa mērķiem 2020., 2030. un 2040. gadam, lai līdz 2050. gadam gandrīz līdz nullei samazinātu enerģijas patēriņu visās ēkās; |
| --- | --- |

47.

norāda, ka ēku energoefektivitātes mērķis sadalījumā pa nozarēm veicinātu nepieciešamo ēku konstrukcijas pārveidi, galu galā nodrošinot piekļuvi šim milzīgajam energoresursam; atzīst, ka vairums šķēršļu šajā jomā ir juridiski, administratīvi un finansiāli, nevis tehnoloģiski un ka tirgus pārveidei ir nepieciešams laiks, un tā būs lielā mērā atkarīga no ilgtermiņa mērķiem kopā ar vidēja termiņa mērķiem 2020., 2030. un 2040. gadam, lai līdz 2050. gadam gandrīz līdz nullei samazinātu enerģijas patēriņu visās ēkās;

| 48. | prasa Komisijai izstrādāt labākas metodes un rīkus attīstības aprēķināšanai un uzraudzībai, kas varētu palīdzēt modelēt konsekventāku un pārredzamāku ES pieeju attiecībā uz energoefektivitāti, kā arī sadarboties ar dalībvalstīm, lai pārvarētu politiskos šķēršļus; atzīmē, ka, ar ekonomikas jaudu saistītie energointensitātes rādītāji ir uzlabojušies jau vairāku gadu desmitu laikā, pamatā ekonomisku iemeslu dēļ; uzskata, ka energoefektivitāte var būt arī būtisks stimuls materiālzinātnēm un ka būtu nopietnāk jāstrādā pie tā, lai palīdzētu ES rūpniecības uzņēmumiem vēl vairāk uzlabot to energointensitātes rādītājus un konkurētspēju (jo īpaši pašiem ražojot siltumu un enerģiju), kas varētu palīdzēt samazināt oglekļa emisiju pārvirzes risku; prasa Komisijai izvērtēt progresu un attīstību un noteikt to līmeni energoefektivitātes jomā Eiropas Savienībā, salīdzinot ar ES galvenajiem konkurentiem pasaulē, lai uzlabotu enerģijas plānošanu, ņemot vērā konkrētus neekonomiskus stimulus energoefektivitātes uzlabošanai un ieguvumus no enerģijas taupīšanas, un saistībā ar valsts atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu izstrādāt labvēlīgus nosacījumus ieguldījumiem energoefektivitātē; lūdz Komisijai arī turpmāk savlaicīgi novērtēt energotaupības attīstību ES saistībā ar Energoefektivitātes direktīvas īstenošanu un tās gaidāmo pārskatīšanu; |
| --- | --- |

48.

prasa Komisijai izstrādāt labākas metodes un rīkus attīstības aprēķināšanai un uzraudzībai, kas varētu palīdzēt modelēt konsekventāku un pārredzamāku ES pieeju attiecībā uz energoefektivitāti, kā arī sadarboties ar dalībvalstīm, lai pārvarētu politiskos šķēršļus; atzīmē, ka, ar ekonomikas jaudu saistītie energointensitātes rādītāji ir uzlabojušies jau vairāku gadu desmitu laikā, pamatā ekonomisku iemeslu dēļ; uzskata, ka energoefektivitāte var būt arī būtisks stimuls materiālzinātnēm un ka būtu nopietnāk jāstrādā pie tā, lai palīdzētu ES rūpniecības uzņēmumiem vēl vairāk uzlabot to energointensitātes rādītājus un konkurētspēju (jo īpaši pašiem ražojot siltumu un enerģiju), kas varētu palīdzēt samazināt oglekļa emisiju pārvirzes risku; prasa Komisijai izvērtēt progresu un attīstību un noteikt to līmeni energoefektivitātes jomā Eiropas Savienībā, salīdzinot ar ES galvenajiem konkurentiem pasaulē, lai uzlabotu enerģijas plānošanu, ņemot vērā konkrētus neekonomiskus stimulus energoefektivitātes uzlabošanai un ieguvumus no enerģijas taupīšanas, un saistībā ar valsts atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu izstrādāt labvēlīgus nosacījumus ieguldījumiem energoefektivitātē; lūdz Komisijai arī turpmāk savlaicīgi novērtēt energotaupības attīstību ES saistībā ar Energoefektivitātes direktīvas īstenošanu un tās gaidāmo pārskatīšanu;

| 49. | norāda, ka pašlaik ETS ir galvenais instruments rūpniecības un enerģētikas nozares radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, vienlaikus sekmējot ieguldījumus ilgtspējīgās tehnoloģijās rentablā un ekonomiski efektīvā veidā; tādēļ atzīmē, ka ir nepieciešami ETS strukturāli uzlabojumi, lai palielinātu tās spēju efektīvi un automātiski reaģēt uz ekonomikas svārstībām, tādējādi novēršot nepieciešamību pēc ad hoc tirgus intervences un atjaunojot ieguldītāju noteiktību, izveidojot ilgtermiņā paredzamu un uzticamu sistēmu; mudina nekavējoties veikt ETS reformu, ko ir jāierosina 2014. gadā, lai novērstu kvotu pārmērīgo piedāvājumu un mehānisma neelastību; uzsver, ka ar ETS reformu ir jānodrošina, ka tās pamatā joprojām ir tirgus; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka pašlaik ETS ir galvenais instruments rūpniecības un enerģētikas nozares radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, vienlaikus sekmējot ieguldījumus ilgtspējīgās tehnoloģijās rentablā un ekonomiski efektīvā veidā; tādēļ atzīmē, ka ir nepieciešami ETS strukturāli uzlabojumi, lai palielinātu tās spēju efektīvi un automātiski reaģēt uz ekonomikas svārstībām, tādējādi novēršot nepieciešamību pēc ad hoc tirgus intervences un atjaunojot ieguldītāju noteiktību, izveidojot ilgtermiņā paredzamu un uzticamu sistēmu; mudina nekavējoties veikt ETS reformu, ko ir jāierosina 2014. gadā, lai novērstu kvotu pārmērīgo piedāvājumu un mehānisma neelastību; uzsver, ka ar ETS reformu ir jānodrošina, ka tās pamatā joprojām ir tirgus;

| 50. | atgādina Komisijai, ka Parlaments jau ir aicinājis pēc iespējas drīzāk ierosināt tiesību aktus prasības veikt lineāru samazināšanu par 1,74 % gadā pielāgošanai, lai sasniegtu CO2 samazināšanas mērķi 2050. gadā; |
| --- | --- |

50.

atgādina Komisijai, ka Parlaments jau ir aicinājis pēc iespējas drīzāk ierosināt tiesību aktus prasības veikt lineāru samazināšanu par 1,74 % gadā pielāgošanai, lai sasniegtu CO2 samazināšanas mērķi 2050. gadā;

| 51. | turklāt uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina obligāta to izsoļu ieņēmumu iezīmēšana, kas paredzēti inovatīvām, videi draudzīgām tehnoloģijām; uzskata, ka jāsaglabā prasības nozarēm un apakšnozarēm, kuras ir pakļautas oglekļa dioksīda emisiju riskam, un tās var tikt pārskatītas, ja tiks noslēgta saistoša starptautiska vienošanās par cīņu pret klimata pārmaiņām, lai nodrošinātu iespējami lielāko noteiktību rūpniecībai; |
| --- | --- |

51.

turklāt uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina obligāta to izsoļu ieņēmumu iezīmēšana, kas paredzēti inovatīvām, videi draudzīgām tehnoloģijām; uzskata, ka jāsaglabā prasības nozarēm un apakšnozarēm, kuras ir pakļautas oglekļa dioksīda emisiju riskam, un tās var tikt pārskatītas, ja tiks noslēgta saistoša starptautiska vienošanās par cīņu pret klimata pārmaiņām, lai nodrošinātu iespējami lielāko noteiktību rūpniecībai;

| 52. | norāda, ka ES ir nepieciešams plašs politikas satvars 2030. gadam, kas veicinātu ieguldījumus un ilgtermiņa dekarbonizāciju nozarēs, uz kurām neattiecas ETS un kuras ir atbildīgas par gandrīz 60 % ES siltumnīcefekta gāzu emisiju; uzsver neizmantotā energoefektivitātes potenciāla nozīmi konkrētās nozarēs, piemēram, būvniecības vai transporta nozarē (kurās paredzamais energoefektivitātes potenciāls ir attiecīgi 61 % un 41 %); uzsver, ka nozares, uz kurām neattiecas ETS, var ievērojami atvieglot ES pūles oglekļa dioksīda emisiju samazināšanā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk līdz 2030. gadam īstenot vērienīgu satvaru nozarēm, uz kurām neattiecas ETS, saglabājot elastīgumu, lai dalībvalstis varētu noteikt, kā tās ievēros savus mērķrādītājus attiecībā uz kopīgiem centieniem; atzīst, ka mērķiem nozarēs, uz kurām neattiecas ETS, vajadzētu būt noteiktiem, pamatojoties uz katras nozares potenciāla augšupēju novērtējumu; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka ES ir nepieciešams plašs politikas satvars 2030. gadam, kas veicinātu ieguldījumus un ilgtermiņa dekarbonizāciju nozarēs, uz kurām neattiecas ETS un kuras ir atbildīgas par gandrīz 60 % ES siltumnīcefekta gāzu emisiju; uzsver neizmantotā energoefektivitātes potenciāla nozīmi konkrētās nozarēs, piemēram, būvniecības vai transporta nozarē (kurās paredzamais energoefektivitātes potenciāls ir attiecīgi 61 % un 41 %); uzsver, ka nozares, uz kurām neattiecas ETS, var ievērojami atvieglot ES pūles oglekļa dioksīda emisiju samazināšanā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk līdz 2030. gadam īstenot vērienīgu satvaru nozarēm, uz kurām neattiecas ETS, saglabājot elastīgumu, lai dalībvalstis varētu noteikt, kā tās ievēros savus mērķrādītājus attiecībā uz kopīgiem centieniem; atzīst, ka mērķiem nozarēs, uz kurām neattiecas ETS, vajadzētu būt noteiktiem, pamatojoties uz katras nozares potenciāla augšupēju novērtējumu;

| 53. | uzsver, ka nozaru, uz kurām neattiecas ETS, mērķi (kopīgie centieni) ir diezgan ierobežoti salīdzinājumā ar to nozaru mērķiem, uz kurām attiecas ETS, un to, ka plaši apstrīdētie kredīti, piemēram, rūpnieciskajai gāzei, joprojām ir atļauti saistībā ar kopīgajiem centieniem, bet tie nav atļauti ETS; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka nozaru, uz kurām neattiecas ETS, mērķi (kopīgie centieni) ir diezgan ierobežoti salīdzinājumā ar to nozaru mērķiem, uz kurām attiecas ETS, un to, ka plaši apstrīdētie kredīti, piemēram, rūpnieciskajai gāzei, joprojām ir atļauti saistībā ar kopīgajiem centieniem, bet tie nav atļauti ETS;

| 54. | prasa Komisijai iespējami drīz nākt klajā ar priekšlikumu par to, ka šādus kredītus, kurus vairs nevar izmantot ETS, izslēgtu arī no kopīgu centienu īstenošanas, un prasa dalībvalstīm nekavējoties pildīt tos pašus pienākumus, ko tās noteica rūpniecībai; |
| --- | --- |

54.

prasa Komisijai iespējami drīz nākt klajā ar priekšlikumu par to, ka šādus kredītus, kurus vairs nevar izmantot ETS, izslēgtu arī no kopīgu centienu īstenošanas, un prasa dalībvalstīm nekavējoties pildīt tos pašus pienākumus, ko tās noteica rūpniecībai;

| 55. | prasa Komisijai ierosināt vērienīgāku satvaru nozarēm, uz ko neattiecas ETS (kopīgie centieni); |
| --- | --- |

55.

prasa Komisijai ierosināt vērienīgāku satvaru nozarēm, uz ko neattiecas ETS (kopīgie centieni);

| 56. | uzsver, ka nav pietiekami liela uzmanība pievērsta metāna (CH4) ietekmei uz globālo sasilšanu, ņemot vērā, ka 15 gadu laikposmā metāna globālās sasilšanas potenciāls (GWP) ir 80 reizes lielāks nekā CO2 potenciāls un 40 gadu laikposmā — 49 reizes lielāks; aicina Komisiju pilnīgāk analizēt metāna ietekmi saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas politiku, lai novērtētu iespējas un ierosinātu CH4 emisiju samazināšanas plānu, kas būtu pielāgots konkrētu nozaru un dalībvalstu specifiskajai situācijai; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka nav pietiekami liela uzmanība pievērsta metāna (CH4) ietekmei uz globālo sasilšanu, ņemot vērā, ka 15 gadu laikposmā metāna globālās sasilšanas potenciāls (GWP) ir 80 reizes lielāks nekā CO2 potenciāls un 40 gadu laikposmā — 49 reizes lielāks; aicina Komisiju pilnīgāk analizēt metāna ietekmi saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas politiku, lai novērtētu iespējas un ierosinātu CH4 emisiju samazināšanas plānu, kas būtu pielāgots konkrētu nozaru un dalībvalstu specifiskajai situācijai;

| 57. | aicina Komisiju izstrādāt īpašu shēmu transporta nozarei, jo transporta nozare rada aptuveni ceturtdaļu no ES siltumnīcefekta gāzu emisijām un patērē tikpat lielu daļa no ES energoresursiem, kas šo nozari padara par otro lielāko siltumnīcefekta gāzu emitentu pēc enerģijas ražošanas nozares; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju izstrādāt īpašu shēmu transporta nozarei, jo transporta nozare rada aptuveni ceturtdaļu no ES siltumnīcefekta gāzu emisijām un patērē tikpat lielu daļa no ES energoresursiem, kas šo nozari padara par otro lielāko siltumnīcefekta gāzu emitentu pēc enerģijas ražošanas nozares;

| 58. | uzskata, ka uzlabotajai biodegvielai ir svarīga nozīme siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā transporta nozarē, vienlaikus palielinot nodrošinātību ar enerģiju un veicinot izaugsmi un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka uzlabotajai biodegvielai ir svarīga nozīme siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā transporta nozarē, vienlaikus palielinot nodrošinātību ar enerģiju un veicinot izaugsmi un darbvietu radīšanu;

| 59. | atzīmē, cik svarīga ir Degvielas kvalitātes direktīvā noteiktā pilnīgā oglekļa uzskaite, lai samazinātu autodegvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju aprites ciklu; uzsver, ka Degvielas kvalitātes direktīvai var būt būtiska nozīme, veicinot ilgtspējīgu biodegvielas veidu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam; tādēļ pauž nožēlu par Komisijas nevēlēšanos nodrošināt Degvielas kvalitātes direktīvas piemērošanu pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

59.

atzīmē, cik svarīga ir Degvielas kvalitātes direktīvā noteiktā pilnīgā oglekļa uzskaite, lai samazinātu autodegvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju aprites ciklu; uzsver, ka Degvielas kvalitātes direktīvai var būt būtiska nozīme, veicinot ilgtspējīgu biodegvielas veidu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam; tādēļ pauž nožēlu par Komisijas nevēlēšanos nodrošināt Degvielas kvalitātes direktīvas piemērošanu pēc 2020. gada;

| 60. | aicina Komisiju noteikt rādītāju kopumu, ar kuriem novērtēt konkrētu ar ETS nesaistītu nozaru panākto progresu, jo īpaši attiecībā uz ēku ilgtspēju; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju noteikt rādītāju kopumu, ar kuriem novērtēt konkrētu ar ETS nesaistītu nozaru panākto progresu, jo īpaši attiecībā uz ēku ilgtspēju;

| 61. | uzskata, ka koģenerācijai un efektīvām centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmām gan pašlaik, gan turpmāk ir būtiska nozīme energoefektivitātes palielināšanā, atjaunojamo energoresursu izmantošanas optimizācijā nolūkā ražot siltumenerģiju vai elektroenerģiju un vietējās gaisa kvalitātes uzlabošanā; aicina ES apsvērt iespēju apkures un dzesēšanas nozari pilnībā integrēt politikā, ar ko veicina ilgtspējīgu enerģētikas sistēmu; norāda, ka šī nozare pašlaik patērē apmēram 45 % no galīgā energoresursu patēriņa Eiropas Savienībā; tāpēc aicina Komisiju apkopot nepieciešamos datus par apkures un dzesēšanas avotiem un izmantošanas veidiem, kā arī par siltumenerģijas sadali starp dažādām galapatērētāju grupām (piemēram, dzīvojamam fondam, rūpniecībai, pakalpojumu sfērai); turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt jau pieejamos risinājumus apkures un dzesēšanas sistēmu jomā; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka koģenerācijai un efektīvām centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmām gan pašlaik, gan turpmāk ir būtiska nozīme energoefektivitātes palielināšanā, atjaunojamo energoresursu izmantošanas optimizācijā nolūkā ražot siltumenerģiju vai elektroenerģiju un vietējās gaisa kvalitātes uzlabošanā; aicina ES apsvērt iespēju apkures un dzesēšanas nozari pilnībā integrēt politikā, ar ko veicina ilgtspējīgu enerģētikas sistēmu; norāda, ka šī nozare pašlaik patērē apmēram 45 % no galīgā energoresursu patēriņa Eiropas Savienībā; tāpēc aicina Komisiju apkopot nepieciešamos datus par apkures un dzesēšanas avotiem un izmantošanas veidiem, kā arī par siltumenerģijas sadali starp dažādām galapatērētāju grupām (piemēram, dzīvojamam fondam, rūpniecībai, pakalpojumu sfērai); turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt jau pieejamos risinājumus apkures un dzesēšanas sistēmu jomā;

| 62. | uzsver centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas ievērojamo potenciālu palielināt energoefektivitāti, atkārtoti izmantojot siltumu no elektroenerģijas ražošanas koģenerācijas elektrostacijās, atkritumu sadedzināšanas stacijās un rūpnieciskajos enerģijas procesos, kurš citādi aizietu zudumā; turklāt pilsētu teritorijās tas nodrošina integrētu risinājumu, kas ļaus ES samazināt tās atkarību no enerģijas importa un nodrošinās apkures un dzesēšanas pieejamību iedzīvotājiem par saprātīgām cenām; |
| --- | --- |

62.

uzsver centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas ievērojamo potenciālu palielināt energoefektivitāti, atkārtoti izmantojot siltumu no elektroenerģijas ražošanas koģenerācijas elektrostacijās, atkritumu sadedzināšanas stacijās un rūpnieciskajos enerģijas procesos, kurš citādi aizietu zudumā; turklāt pilsētu teritorijās tas nodrošina integrētu risinājumu, kas ļaus ES samazināt tās atkarību no enerģijas importa un nodrošinās apkures un dzesēšanas pieejamību iedzīvotājiem par saprātīgām cenām;

| 63. | aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt atjaunojamo energoresursu atlikušo potenciālu apkures un dzesēšanas sistēmu jomā un rast sinerģijas starp atjaunojamo energoresursu lielāku izmantošanu un Energoefektivitātes direktīvas un Ēku direktīvas īstenošanu; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt atjaunojamo energoresursu atlikušo potenciālu apkures un dzesēšanas sistēmu jomā un rast sinerģijas starp atjaunojamo energoresursu lielāku izmantošanu un Energoefektivitātes direktīvas un Ēku direktīvas īstenošanu;

| 64. | norāda, ka IKT nozarei, kura ir liela elektroenerģijas patērētāja un kuras datu centri patērē līdz 1,5 % no ES kopējā elektroenerģijas patēriņa, un kuras klienti aizvien labāk apzinās izmantoto IT un mākoņdatošanas pakalpojumu radīto oglekļa emisiju ietekmi, ir liels enerģijas ietaupījuma potenciāls, kā arī IKT nozare varētu kļūt par energoefektivitātes paraugu un atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicinātāju; |
| --- | --- |

64.

norāda, ka IKT nozarei, kura ir liela elektroenerģijas patērētāja un kuras datu centri patērē līdz 1,5 % no ES kopējā elektroenerģijas patēriņa, un kuras klienti aizvien labāk apzinās izmantoto IT un mākoņdatošanas pakalpojumu radīto oglekļa emisiju ietekmi, ir liels enerģijas ietaupījuma potenciāls, kā arī IKT nozare varētu kļūt par energoefektivitātes paraugu un atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicinātāju;

Politikas instrumentu saskanība

| 65. | atkārtoti uzsver, ka enerģētikas un klimata politikas satvarā 2030. gadam paredzētie mērķi ir jāīsteno pēc iespējas rentablākā veidā; uzskata, ka to varētu sasniegt, raidot skaidrus ieguldījumu signālus un nozarē nepieļaujot pārmērīgu kompensēšanu, kā arī pārmērīgu sarežģītību un regulatīvo slogu; uzskata, ka līdz ar to satvaram tā noteiktajās robežās ir jānodrošina dalībvalstīm elastīgums un rīcības brīvība un jāsniedz stabilitāte un skaidrība attiecībā uz lēmumiem par ieguldījumiem; aicina dalībvalstis pilnībā ievērot ES satvaru; |
| --- | --- |

65.

atkārtoti uzsver, ka enerģētikas un klimata politikas satvarā 2030. gadam paredzētie mērķi ir jāīsteno pēc iespējas rentablākā veidā; uzskata, ka to varētu sasniegt, raidot skaidrus ieguldījumu signālus un nozarē nepieļaujot pārmērīgu kompensēšanu, kā arī pārmērīgu sarežģītību un regulatīvo slogu; uzskata, ka līdz ar to satvaram tā noteiktajās robežās ir jānodrošina dalībvalstīm elastīgums un rīcības brīvība un jāsniedz stabilitāte un skaidrība attiecībā uz lēmumiem par ieguldījumiem; aicina dalībvalstis pilnībā ievērot ES satvaru;

| 66. | uzsver, cik svarīga ir pastiprināta koordinēšana, risinot daudzos uzdevumus klimata un enerģētikas jomā, veidojot pārredzamu ES enerģētikas tirgu un ES mērogā iedibinot apmaiņu ar labāko praksi enerģētikas jautājumos, lai valstu pasākumus padarītu efektīvākus un saskaņotākus; uzskata, ka klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam ir jāiekļauj noteikumi, ar ko dalībvalstīm prasa apspriesties ar kaimiņvalstīm, ja tām ir kādi plāni par būtiskām izmaiņām savas valsts energoapgādē; |
| --- | --- |

66.

uzsver, cik svarīga ir pastiprināta koordinēšana, risinot daudzos uzdevumus klimata un enerģētikas jomā, veidojot pārredzamu ES enerģētikas tirgu un ES mērogā iedibinot apmaiņu ar labāko praksi enerģētikas jautājumos, lai valstu pasākumus padarītu efektīvākus un saskaņotākus; uzskata, ka klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam ir jāiekļauj noteikumi, ar ko dalībvalstīm prasa apspriesties ar kaimiņvalstīm, ja tām ir kādi plāni par būtiskām izmaiņām savas valsts energoapgādē;

| 67. | atgādina, ka skaidra, saskaņota un konsekventa politika un normatīvā sistēma, pamatojoties uz holistisku pieeju, ir priekšnoteikums, lai rentablā un ilgtspējīgā veidā attīstītu ekonomiku, radītu izaugsmi, nodrošinātu stabilas un izmaksu ziņā pieejamas enerģijas cenas un palīdzētu stimulēt nepieciešamos ieguldījumus visizdevīgākajās izvēlēs (atjaunojamie energoresursi, energoefektivitāte un vieda infrastruktūra), kā noteikts Komisijas Enerģētikas ceļvedī līdz 2050. gadam; norāda, ka līdz 2020. gadam izvirzīto mērķu nesaskaņotība ir sekmējusi pašreizējās zemās oglekļa cenas; |
| --- | --- |

67.

atgādina, ka skaidra, saskaņota un konsekventa politika un normatīvā sistēma, pamatojoties uz holistisku pieeju, ir priekšnoteikums, lai rentablā un ilgtspējīgā veidā attīstītu ekonomiku, radītu izaugsmi, nodrošinātu stabilas un izmaksu ziņā pieejamas enerģijas cenas un palīdzētu stimulēt nepieciešamos ieguldījumus visizdevīgākajās izvēlēs (atjaunojamie energoresursi, energoefektivitāte un vieda infrastruktūra), kā noteikts Komisijas Enerģētikas ceļvedī līdz 2050. gadam; norāda, ka līdz 2020. gadam izvirzīto mērķu nesaskaņotība ir sekmējusi pašreizējās zemās oglekļa cenas;

| 68. | uzsver, ka, ņemot vērā ilgtermiņa ekoloģiskos ieguldījumus, ir svarīgi noteikt rūpniecībai stabilu regulējumu vidējā un ilgā termiņā, un prasa izvirzīt vērienīgus un saistošus mērķus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, atjaunojamo enerģiju un energoefektivitāti; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka, ņemot vērā ilgtermiņa ekoloģiskos ieguldījumus, ir svarīgi noteikt rūpniecībai stabilu regulējumu vidējā un ilgā termiņā, un prasa izvirzīt vērienīgus un saistošus mērķus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, atjaunojamo enerģiju un energoefektivitāti;

| 69. | uzsver, ka vissaskaņotākā pieeja pēc 2020. gada būtu noteikt ES mēroga siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķi 2030. gadam, ņemot vērā emisiju samazinājumu, kas izriet no ES 2030. gada mērķiem attiecībā uz energoefektivitāti un atjaunojamo enerģiju; norāda, ka tā dēvētā “paketes pieeja”, kas sastāv no energoefektivitātes, atjaunojamiem energoresursiem un siltumnīcefekta gāzu emisiju jomā izvirzītiem mērķiem un kas noteikta saskaņā ar pašreizējo rentablo energotaupības potenciālu, ļautu ES sasniegt tās konkurētspējas, enerģijas piegādes drošības un dekarbonizācijas mērķus ar zemāku CO2 cenu un mazāku slogu rūpniecībai nekā tad, ja ES izvirzītu vienu vienīgu siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķi; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka vissaskaņotākā pieeja pēc 2020. gada būtu noteikt ES mēroga siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķi 2030. gadam, ņemot vērā emisiju samazinājumu, kas izriet no ES 2030. gada mērķiem attiecībā uz energoefektivitāti un atjaunojamo enerģiju; norāda, ka tā dēvētā “paketes pieeja”, kas sastāv no energoefektivitātes, atjaunojamiem energoresursiem un siltumnīcefekta gāzu emisiju jomā izvirzītiem mērķiem un kas noteikta saskaņā ar pašreizējo rentablo energotaupības potenciālu, ļautu ES sasniegt tās konkurētspējas, enerģijas piegādes drošības un dekarbonizācijas mērķus ar zemāku CO2 cenu un mazāku slogu rūpniecībai nekā tad, ja ES izvirzītu vienu vienīgu siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķi;

| 70. | norāda, ka Savienība ir ierosinājusi starptautisku pārbaudes procesu, lai novērtētu sākotnējās apņemšanās pirms 2015. gada klimata nolīguma noslēgšanas; tāpēc prasa Padomei vienoties par pārskatīšanas procesu, nosakot skaidrus termiņus, lai nodrošinātu, ka tiek pārskatīts un nepieciešamības gadījumā uzlabots Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķis un citi saistītie mērķi; |
| --- | --- |

70.

norāda, ka Savienība ir ierosinājusi starptautisku pārbaudes procesu, lai novērtētu sākotnējās apņemšanās pirms 2015. gada klimata nolīguma noslēgšanas; tāpēc prasa Padomei vienoties par pārskatīšanas procesu, nosakot skaidrus termiņus, lai nodrošinātu, ka tiek pārskatīts un nepieciešamības gadījumā uzlabots Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķis un citi saistītie mērķi;

| 71. | uzsver, ka ir jāveic visaptveroša instrumentu un mērķu, kā arī to saskaņotības analīze, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību; uzsver, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķim ir jābūt pietiekami vērienīgam, lai paredzētu stimulus papildus tiem, ko nodrošina energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu mērķu īstenošana, un siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķis ir jāsaskaņo ar samazinājuma līmeni, kas ir uzskatāms par zinātniski nepieciešamu, lai novērstu bīstamas klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka ir jāveic visaptveroša instrumentu un mērķu, kā arī to saskaņotības analīze, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību; uzsver, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķim ir jābūt pietiekami vērienīgam, lai paredzētu stimulus papildus tiem, ko nodrošina energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu mērķu īstenošana, un siltumnīcefekta gāzu emisiju mērķis ir jāsaskaņo ar samazinājuma līmeni, kas ir uzskatāms par zinātniski nepieciešamu, lai novērstu bīstamas klimata pārmaiņas;

| 72. | prasa Komisijai izpētīt mijiedarbību starp klimata un enerģijas mērķiem, lai īstenotu visefektīvāko politiku ES mērogā nolūkā novērst problēmas, kas rodas, ja mērķi un pasākumi netiek noteikti saskaņoti, ņemot vērā ne tikai valstu IKP, bet arī katras dalībvalsts spējas un potenciālu panākt emisiju rentablu samazinājumu; atgādina, ka energoefektivitātes uzlabošana ar ETS nesaistītās nozarēs, tādās kā ēkas un transports, panāks ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu, radot iespēju mazināt citās nozarēs veiktos dekarbonizācijas centienus; |
| --- | --- |

72.

prasa Komisijai izpētīt mijiedarbību starp klimata un enerģijas mērķiem, lai īstenotu visefektīvāko politiku ES mērogā nolūkā novērst problēmas, kas rodas, ja mērķi un pasākumi netiek noteikti saskaņoti, ņemot vērā ne tikai valstu IKP, bet arī katras dalībvalsts spējas un potenciālu panākt emisiju rentablu samazinājumu; atgādina, ka energoefektivitātes uzlabošana ar ETS nesaistītās nozarēs, tādās kā ēkas un transports, panāks ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu, radot iespēju mazināt citās nozarēs veiktos dekarbonizācijas centienus;

| 73. | prasa Komisijai pastiprināt triju mērķu pieejas efektivitāti un rentabilitāti, izmantojot saskaņotu un konsekventu politiku, kas patiešām iegūtu no pašreizējās minēto mērķu savstarpējās mijiedarbības; |
| --- | --- |

73.

prasa Komisijai pastiprināt triju mērķu pieejas efektivitāti un rentabilitāti, izmantojot saskaņotu un konsekventu politiku, kas patiešām iegūtu no pašreizējās minēto mērķu savstarpējās mijiedarbības;

| 74. | norāda, ka diskusijas par 2030. gada mērķiem pamatā ir jābūt stingrai ekonomiskai analīzei attiecībā uz šo mērķu potenciālo ietekmi uz katru valsti un nozari; prasa Komisijai publicēt visus pieejamos datus un analīzi par šo jautājumu, lai pārliecinātos, vai dalībvalstīm nav uzlikts nevienlīdzīgs slogs; |
| --- | --- |

74.

norāda, ka diskusijas par 2030. gada mērķiem pamatā ir jābūt stingrai ekonomiskai analīzei attiecībā uz šo mērķu potenciālo ietekmi uz katru valsti un nozari; prasa Komisijai publicēt visus pieejamos datus un analīzi par šo jautājumu, lai pārliecinātos, vai dalībvalstīm nav uzlikts nevienlīdzīgs slogs;

| 75. | uzskata, ka dalībvalstis un reģioni ir jāmudina uzlabot sadarbību, lai saistībā ar atjaunojamo energoresursu plašāku izmantošanu optimizētu pētniecības, izstrādes un inovācijas centienus un efektivitāti, ietverot pasākumus attiecībā uz piekrastes vēja enerģiju; pauž nožēlu par to, ka līdz šai dienai 2009. gada Direktīvā par atjaunojamiem energoresursiem ieviestie sadarbības mehānismi tikpat kā nav izmantoti, un prasa šos mehānismus izmantot biežāk; norāda uz Komisijas konstatējumiem, ka labāka pašreizējās sadarbības izmantošana varētu sniegt būtiskus ieguvumus, piemēram, veicināt tirdzniecību; uzsver, ka reģionālajai integrācijai ir liela nozīme atjaunojamo energoresursu izmantošanai rentablā veidā; šajā saistībā uzskata, ka Komisijai ir jāpilda nozīmīga funkcija, lai saskaņotu, finansiāli atbalstītu un sagatavotu atbilstošas analīzes par atjaunojamiem energoresursiem un katras dalībvalsts potenciālu, kā arī lai sekmētu dalībvalstu atjaunojamo energoresursu politikas konverģenci; |
| --- | --- |

75.

uzskata, ka dalībvalstis un reģioni ir jāmudina uzlabot sadarbību, lai saistībā ar atjaunojamo energoresursu plašāku izmantošanu optimizētu pētniecības, izstrādes un inovācijas centienus un efektivitāti, ietverot pasākumus attiecībā uz piekrastes vēja enerģiju; pauž nožēlu par to, ka līdz šai dienai 2009. gada Direktīvā par atjaunojamiem energoresursiem ieviestie sadarbības mehānismi tikpat kā nav izmantoti, un prasa šos mehānismus izmantot biežāk; norāda uz Komisijas konstatējumiem, ka labāka pašreizējās sadarbības izmantošana varētu sniegt būtiskus ieguvumus, piemēram, veicināt tirdzniecību; uzsver, ka reģionālajai integrācijai ir liela nozīme atjaunojamo energoresursu izmantošanai rentablā veidā; šajā saistībā uzskata, ka Komisijai ir jāpilda nozīmīga funkcija, lai saskaņotu, finansiāli atbalstītu un sagatavotu atbilstošas analīzes par atjaunojamiem energoresursiem un katras dalībvalsts potenciālu, kā arī lai sekmētu dalībvalstu atjaunojamo energoresursu politikas konverģenci;

| 76. | norāda, ka ES ir jāpilda tās saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, īstenojot politiku, ar ko novērš netradicionāla fosilā kurināmā, piemēram, bitumena smilšakmens, izmantojuma paplašināšanu, kas rada siltumnīcefekta gāzes lielos apjomos; |
| --- | --- |

76.

norāda, ka ES ir jāpilda tās saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, īstenojot politiku, ar ko novērš netradicionāla fosilā kurināmā, piemēram, bitumena smilšakmens, izmantojuma paplašināšanu, kas rada siltumnīcefekta gāzes lielos apjomos;

| 77. | aicina Komisiju iesniegt analīzi par to, kā dažādus energoresursus, tostarp atjaunojamos energoresursus, var attīstīt ilgtspējīgāk un rentablāk, ņemot vērā ietekmi uz vidi, kopējās sistēmas izmaksas, aspektus saistībā ar atkarību no izejvielām (jo īpaši retzemju metāliem, kas Eiropā ir reti sastopami), resursu efektivitāti un aprites ciklu; |
| --- | --- |

77.

aicina Komisiju iesniegt analīzi par to, kā dažādus energoresursus, tostarp atjaunojamos energoresursus, var attīstīt ilgtspējīgāk un rentablāk, ņemot vērā ietekmi uz vidi, kopējās sistēmas izmaksas, aspektus saistībā ar atkarību no izejvielām (jo īpaši retzemju metāliem, kas Eiropā ir reti sastopami), resursu efektivitāti un aprites ciklu;

| 78. | aicina Komisiju iesniegt analīzi par to, kā stabili atjaunojamie energoresursi, tādi kā hidroenerģija (jo īpaši sūkņu staciju glabātuves), ilgtspējīga biomasas un ģeotermālā enerģija kopā ar fosilā kurināmā resursiem var papildināt dažādus atjaunojamos energoresursus; prasa Komisijai ierosināt ilgtspējīgus kritērijus attiecībā uz cieto un gāzveida biomasu, ņemot vērā aprites ciklā radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai ierobežotu biomasas resursu neefektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

78.

aicina Komisiju iesniegt analīzi par to, kā stabili atjaunojamie energoresursi, tādi kā hidroenerģija (jo īpaši sūkņu staciju glabātuves), ilgtspējīga biomasas un ģeotermālā enerģija kopā ar fosilā kurināmā resursiem var papildināt dažādus atjaunojamos energoresursus; prasa Komisijai ierosināt ilgtspējīgus kritērijus attiecībā uz cieto un gāzveida biomasu, ņemot vērā aprites ciklā radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai ierobežotu biomasas resursu neefektīvu izmantošanu;

| 79. | uzsver resursu efektivitātes lielo nozīmi ES klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanā; mudina Komisiju un dalībvalstis resursu efektivitātes mērķus rezultatīvi integrēt citās svarīgākajās politikas jomās, apmainīties ar paraugpraksi un pakāpeniski pārtraukt subsīdijas, kuru rezultāts ir neefektīva resursu izmantošana; |
| --- | --- |

79.

uzsver resursu efektivitātes lielo nozīmi ES klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanā; mudina Komisiju un dalībvalstis resursu efektivitātes mērķus rezultatīvi integrēt citās svarīgākajās politikas jomās, apmainīties ar paraugpraksi un pakāpeniski pārtraukt subsīdijas, kuru rezultāts ir neefektīva resursu izmantošana;

| 80. | aicina Komisiju izveidot tiešsaistē viegli pieejamu paraugprakses datubāzi resursu efektivitātes jomā; |
| --- | --- |

80.

aicina Komisiju izveidot tiešsaistē viegli pieejamu paraugprakses datubāzi resursu efektivitātes jomā;

| 81. | atgādina, ka savlaicīga ES tiesību aktu transponēšana un īstenošana, jo īpaši vides un enerģētikas nozarē, ir gan pienākums, gan nepieciešamība, lai novērstu tirgus fragmentāciju; |
| --- | --- |

81.

atgādina, ka savlaicīga ES tiesību aktu transponēšana un īstenošana, jo īpaši vides un enerģētikas nozarē, ir gan pienākums, gan nepieciešamība, lai novērstu tirgus fragmentāciju;

| 82. | prasa Komisijai novērtēt enerģijas taupības attīstību ES; |
| --- | --- |

82.

prasa Komisijai novērtēt enerģijas taupības attīstību ES;

| 83. | atzīmē, ka saskaņā ar 2012. gada Energoefektivitātes direktīvu 2013. gadā publiskotie indikatīvie valstu efektivitātes mērķi skaidri rāda, ka nav izpildīts ES apstiprinātais vērienīgais plāns sasniegt 20 % līmeni; prasa, lai Komisija vairs ilgāk negaida un ierosina jaunu politiku un pasākumus, tostarp saistošu energoefektivitātes mērķi 2020. gadam, un lai saistošu energoefektivitātes mērķi iekļauj savā plānotajā paziņojumā par satvaru 2030. gadam nolūkā nodrošināt saskaņotību starp mērķiem; |
| --- | --- |

83.

atzīmē, ka saskaņā ar 2012. gada Energoefektivitātes direktīvu 2013. gadā publiskotie indikatīvie valstu efektivitātes mērķi skaidri rāda, ka nav izpildīts ES apstiprinātais vērienīgais plāns sasniegt 20 % līmeni; prasa, lai Komisija vairs ilgāk negaida un ierosina jaunu politiku un pasākumus, tostarp saistošu energoefektivitātes mērķi 2020. gadam, un lai saistošu energoefektivitātes mērķi iekļauj savā plānotajā paziņojumā par satvaru 2030. gadam nolūkā nodrošināt saskaņotību starp mērķiem;

| 84. | uzsver vietējo un reģionālo klimata un enerģētikas iniciatīvu nozīmi, jo tās var būtiski veicināt valsts centienus samazināt emisijas un turpmāk attīstīt decentralizētas enerģijas ražošanu; iesaka Komisijai atbalstīt šādas iniciatīvas, mērķtiecīgi attīstot pašreizējās finansēšanas programmas klimata un enerģētikas jomā; mudina Komisiju un dalībvalstis novērst ikvienu šķērsli, kas kavē vietējās un reģionālās iestādes sasniegt ES klimata un enerģētikas mērķus; |
| --- | --- |

84.

uzsver vietējo un reģionālo klimata un enerģētikas iniciatīvu nozīmi, jo tās var būtiski veicināt valsts centienus samazināt emisijas un turpmāk attīstīt decentralizētas enerģijas ražošanu; iesaka Komisijai atbalstīt šādas iniciatīvas, mērķtiecīgi attīstot pašreizējās finansēšanas programmas klimata un enerģētikas jomā; mudina Komisiju un dalībvalstis novērst ikvienu šķērsli, kas kavē vietējās un reģionālās iestādes sasniegt ES klimata un enerģētikas mērķus;

| 85. | norāda, ka pašreizējais ES enerģētikas un klimata satvars neatspoguļo atšķirības starp enerģijas izmantošanu pilsētās un lauku teritorijās, kas ir ārpus tīkla; norāda, ka dažas ar enerģētiku saistītās problēmas ir daudz akūtākas laiku teritorijās (slikta energoefektivitāte, enerģijas pieejamība, liela cietā un šķidrā kurināmā radīto oglekļa emisiju ietekme); |
| --- | --- |

85.

norāda, ka pašreizējais ES enerģētikas un klimata satvars neatspoguļo atšķirības starp enerģijas izmantošanu pilsētās un lauku teritorijās, kas ir ārpus tīkla; norāda, ka dažas ar enerģētiku saistītās problēmas ir daudz akūtākas laiku teritorijās (slikta energoefektivitāte, enerģijas pieejamība, liela cietā un šķidrā kurināmā radīto oglekļa emisiju ietekme);

| 86. | aicina Komisiju izstrādāt lauku enerģētikas stratēģiju kā daļu no klimata un enerģētikas politikas satvara 2030. gadam, lai analizētu dažas no svarīgākajām problēmām, ar kurām saskaras enerģijas patērētāji ārpus tīkla, un izstrādātu politikas ieteikumu kopumu dalībvalstīm; |
| --- | --- |

86.

aicina Komisiju izstrādāt lauku enerģētikas stratēģiju kā daļu no klimata un enerģētikas politikas satvara 2030. gadam, lai analizētu dažas no svarīgākajām problēmām, ar kurām saskaras enerģijas patērētāji ārpus tīkla, un izstrādātu politikas ieteikumu kopumu dalībvalstīm;

| 87. | uzskata, ka klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam ir jāiekļauj instrumentos, kas pieejami ES reģionālajā politikā, lai sasniegtu 2030. gada mērķus, un šajā ziņā ir labāk jāizmanto Eiropas struktūrfondi un ieguldījumu fondi nolūkā izstrādāt decentralizētus atjaunojamo energoresursu projektus, pilsētām un lauku apgabaliem paredzētus ekoloģiska kurināmā projektus, kā arī energoefektivitātes projektus; |
| --- | --- |

87.

uzskata, ka klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam ir jāiekļauj instrumentos, kas pieejami ES reģionālajā politikā, lai sasniegtu 2030. gada mērķus, un šajā ziņā ir labāk jāizmanto Eiropas struktūrfondi un ieguldījumu fondi nolūkā izstrādāt decentralizētus atjaunojamo energoresursu projektus, pilsētām un lauku apgabaliem paredzētus ekoloģiska kurināmā projektus, kā arī energoefektivitātes projektus;

Energoapgādes drošība

| 88. | uzsver, ka energoapgādes drošība ir izšķiroši svarīga ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem; uzsver, cik svarīgs ir klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam, risinot aizvien lielāko pieprasījumu pēc energoapgādes drošības, vides ilgtspējības, ekonomikas un rūpniecības konkurētspējas Eiropas Savienībā, pieejamas enerģijas cenas visiem eiropiešiem, lielākas noturības pret globāliem satricinājumiem un darbvietu radīšanas, kā arī uzsver sociālos aspektus, īstenojot tādus pasākumus kā energoapgādes maršrutu, piegādātāju un resursu dažādošana; |
| --- | --- |

88.

uzsver, ka energoapgādes drošība ir izšķiroši svarīga ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem; uzsver, cik svarīgs ir klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam, risinot aizvien lielāko pieprasījumu pēc energoapgādes drošības, vides ilgtspējības, ekonomikas un rūpniecības konkurētspējas Eiropas Savienībā, pieejamas enerģijas cenas visiem eiropiešiem, lielākas noturības pret globāliem satricinājumiem un darbvietu radīšanas, kā arī uzsver sociālos aspektus, īstenojot tādus pasākumus kā energoapgādes maršrutu, piegādātāju un resursu dažādošana;

| 89. | uzsver vajadzību garantēt ES energoapgādes drošību un eventuālo pašpietiekamību, ko galvenokārt varētu panākt, veicinot energoefektivitāti, energotaupību un atjaunojamos energoresursus, kas kopā ar citiem alternatīviem enerģijas avotiem samazinās atkarību no enerģijas importa; ņem vērā radušos interesi par naftas un gāzes atradņu izpēti Vidusjūrā un Melnajā jūrā; uzskata, ka ES politikas kontekstā attiecībā uz naftas un gāzes urbumiem jūrā, uzsvars ir jāliek uz iespējamu apdraudējumu novēršanu un iesaistīto dalībvalstu un attiecīgo trešo valstu ekskluzīvo ekonomikas zonu nodalīšanu saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvenciju, kuru ir parakstījušas visas dalībvalstis un arī ES; |
| --- | --- |

89.

uzsver vajadzību garantēt ES energoapgādes drošību un eventuālo pašpietiekamību, ko galvenokārt varētu panākt, veicinot energoefektivitāti, energotaupību un atjaunojamos energoresursus, kas kopā ar citiem alternatīviem enerģijas avotiem samazinās atkarību no enerģijas importa; ņem vērā radušos interesi par naftas un gāzes atradņu izpēti Vidusjūrā un Melnajā jūrā; uzskata, ka ES politikas kontekstā attiecībā uz naftas un gāzes urbumiem jūrā, uzsvars ir jāliek uz iespējamu apdraudējumu novēršanu un iesaistīto dalībvalstu un attiecīgo trešo valstu ekskluzīvo ekonomikas zonu nodalīšanu saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvenciju, kuru ir parakstījušas visas dalībvalstis un arī ES;

| 90. | uzsver — lai panāktu energoapgādes drošību, dalībvalstis var izvēlēties savu energoresursu struktūru un izmantot savus energoresursus, ar nosacījumu, ka tie atbilst Savienības enerģētikas un klimata ilgtermiņa mērķiem un garantē drošu, ekoloģiski ilgtspējīgu un sociāli pieņemamu praksi, tostarp saistībā ar izpētes un ieguves darbībām, vienlaikus arī ņemot vērā iespējamo kaitīgo ietekmi pārrobežu mērogā; |
| --- | --- |

90.

uzsver — lai panāktu energoapgādes drošību, dalībvalstis var izvēlēties savu energoresursu struktūru un izmantot savus energoresursus, ar nosacījumu, ka tie atbilst Savienības enerģētikas un klimata ilgtermiņa mērķiem un garantē drošu, ekoloģiski ilgtspējīgu un sociāli pieņemamu praksi, tostarp saistībā ar izpētes un ieguves darbībām, vienlaikus arī ņemot vērā iespējamo kaitīgo ietekmi pārrobežu mērogā;

| 91. | uzsver — cenšoties sasniegt energoapgādes drošības mērķi, ES par vienu no prioritātēm ir jānosaka dalībvalstu sadarbības modeļa izstrāde, nodrošinot ātru ES iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšanu, kas jo īpaši ietver starpsavienojumu būvi un pārrobežu šķēršļu novēršanu; turklāt uzskata, ka, pabeidzot un modernizējot ES infrastruktūru, kas savieno ziemeļus, dienvidus, austrumus un rietumus, ES varēs vislabāk izmantot katras dalībvalsts salīdzinošās priekšrocības, un prasa arī turpmāk nodrošināt efektīvu un ilgtspējīgu atbalstu decentralizētai, maza mēroga un kopienai piederošai enerģijas ražošanai un viedai enerģētikas infrastruktūrai sadales līmenī, kā arī uzglabāšanas un pieprasījuma nodrošināšanas programmām, lai būtu iespējama vietējā piegādes un pieprasījuma līdzsvarošana visās dalībvalstīs; uzsver, ka arī turpmāk Eiropas Savienībā ir jāattīsta makroreģionālie elektroenerģijas tirgi, tādi kā Nord Pool vai Central West tirgi, līdz ar to uzsver, ka ir jāpanāk cieša koordinācija starp dalībvalstu politiku un jānodrošina kopīga rīcība, solidaritāte un pārredzamība, jo nacionālie enerģētikas politikas lēmumi var ietekmēt citas dalībvalstis; uzskata, ka būtu vēlams noteikt, vai un kā Energoregulatoru sadarbības aģentūras zināšanas un iespējas varētu izmantot iepriekš minēto uzdevumu izpildei un kā nodrošināt labāku sadarbību starp pārvades sistēmu operatoriem; |
| --- | --- |

91.

uzsver — cenšoties sasniegt energoapgādes drošības mērķi, ES par vienu no prioritātēm ir jānosaka dalībvalstu sadarbības modeļa izstrāde, nodrošinot ātru ES iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšanu, kas jo īpaši ietver starpsavienojumu būvi un pārrobežu šķēršļu novēršanu; turklāt uzskata, ka, pabeidzot un modernizējot ES infrastruktūru, kas savieno ziemeļus, dienvidus, austrumus un rietumus, ES varēs vislabāk izmantot katras dalībvalsts salīdzinošās priekšrocības, un prasa arī turpmāk nodrošināt efektīvu un ilgtspējīgu atbalstu decentralizētai, maza mēroga un kopienai piederošai enerģijas ražošanai un viedai enerģētikas infrastruktūrai sadales līmenī, kā arī uzglabāšanas un pieprasījuma nodrošināšanas programmām, lai būtu iespējama vietējā piegādes un pieprasījuma līdzsvarošana visās dalībvalstīs; uzsver, ka arī turpmāk Eiropas Savienībā ir jāattīsta makroreģionālie elektroenerģijas tirgi, tādi kā Nord Pool vai Central West tirgi, līdz ar to uzsver, ka ir jāpanāk cieša koordinācija starp dalībvalstu politiku un jānodrošina kopīga rīcība, solidaritāte un pārredzamība, jo nacionālie enerģētikas politikas lēmumi var ietekmēt citas dalībvalstis; uzskata, ka būtu vēlams noteikt, vai un kā Energoregulatoru sadarbības aģentūras zināšanas un iespējas varētu izmantot iepriekš minēto uzdevumu izpildei un kā nodrošināt labāku sadarbību starp pārvades sistēmu operatoriem;

| 92. | prasa Komisijai, ierosinot tiesību aktu par hidraulisko trieci, ietvert obligātu ietekmes uz vidi novērtējumu gan attiecībā uz slānekļa gāzes izpēti, gan tās ieguvi; turklāt uzsver, ka nav pieejami pietiekami dati par ķīmiskajām vielām, ko izmanto hidrauliskās trieces procesā; tāpēc aicina Komisiju, ierosinot šādu tiesību aktu, nodrošināt pārredzamību attiecībā uz visiem datiem par šīm ķīmiskajām vielām, lai garantētu pēc iespējas augstāku sabiedrības veselības un vides aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

92.

prasa Komisijai, ierosinot tiesību aktu par hidraulisko trieci, ietvert obligātu ietekmes uz vidi novērtējumu gan attiecībā uz slānekļa gāzes izpēti, gan tās ieguvi; turklāt uzsver, ka nav pieejami pietiekami dati par ķīmiskajām vielām, ko izmanto hidrauliskās trieces procesā; tāpēc aicina Komisiju, ierosinot šādu tiesību aktu, nodrošināt pārredzamību attiecībā uz visiem datiem par šīm ķīmiskajām vielām, lai garantētu pēc iespējas augstāku sabiedrības veselības un vides aizsardzības līmeni;

| 93. | uzskata, ka oglekļa uztveršana un uzglabāšana var būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas (kā tas atzīts Komisijas ceļvedī virzībai uz ekonomiku ar zemu oglekļa līmeni 2050. gadam un tās Enerģētikas ceļvedī 2050. gadam) vismaz pārejas posmā, jo īpaši attiecībā uz nozarēm ar augstu enerģijas patēriņu; tomēr norāda, ka šajā jomā trūkst valsts un privātā sektora ieguldījumi; aicina Komisiju analizēt, kā pēc iespējas labāk attīstīt oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas, un ierosināt atbilstīgus pasākumus satvarā 2030. gadam, lai mobilizētu ieinteresētās personas un nepieciešamo finansējumu; uzsver, ka gan atjaunojamiem energoresursiem, gan oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai ir nozīme turpmākajā ES energoresursu struktūrā un šīs jomas nav jāuzskata par savstarpēji konkurējošām; turklāt prasa Komisijai panākt intensīvāku paraugprakses un informācijas apmaiņu ar ASV un Kanādu par oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju; |
| --- | --- |

93.

uzskata, ka oglekļa uztveršana un uzglabāšana var būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas (kā tas atzīts Komisijas ceļvedī virzībai uz ekonomiku ar zemu oglekļa līmeni 2050. gadam un tās Enerģētikas ceļvedī 2050. gadam) vismaz pārejas posmā, jo īpaši attiecībā uz nozarēm ar augstu enerģijas patēriņu; tomēr norāda, ka šajā jomā trūkst valsts un privātā sektora ieguldījumi; aicina Komisiju analizēt, kā pēc iespējas labāk attīstīt oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas, un ierosināt atbilstīgus pasākumus satvarā 2030. gadam, lai mobilizētu ieinteresētās personas un nepieciešamo finansējumu; uzsver, ka gan atjaunojamiem energoresursiem, gan oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai ir nozīme turpmākajā ES energoresursu struktūrā un šīs jomas nav jāuzskata par savstarpēji konkurējošām; turklāt prasa Komisijai panākt intensīvāku paraugprakses un informācijas apmaiņu ar ASV un Kanādu par oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju;

| 94. | norāda, ka gāzei būs liela nozīme ES enerģētikas sistēmas pārveidošanā, un atzīst, ka dabasgāze var īsā un vidējā termiņā nodrošināt energoapgādes sistēmai vajadzīgo elastīgumu; uzskata, ka saskaņotai politikai un regulējumam nevajadzētu bremzēt enerģijas ražošanas ar augstu oglekļa patēriņu pāreju uz dabasgāzi; aicina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar iekšējo gāzes tirgu pārskatīt visus gāzes līgumus, kuru pamatā ir novecojuši cenu noteikšanas mehānismi, tostarp jēlnaftas indeksācija, un mudina Komisiju sniegt atbalstu, lai izskatītu iespēju vienoties par jauniem šo līgumu nosacījumiem un nostiprinātu spēju tirgoties ar gāzi īstermiņā; uzsver jaunākās tendences globālajā enerģijas tirgū un atgādina, cik svarīgs ieguvums ES energoapgādē var būt no sašķidrinātas dabasgāzes, pateicoties tās nozīmei ES iekšējā enerģijas tirgū, enerģijas ģeopolitikai ES kaimiņvalstīs un attiecībām ar tradicionālajām piegādātājvalstīm; |
| --- | --- |

94.

norāda, ka gāzei būs liela nozīme ES enerģētikas sistēmas pārveidošanā, un atzīst, ka dabasgāze var īsā un vidējā termiņā nodrošināt energoapgādes sistēmai vajadzīgo elastīgumu; uzskata, ka saskaņotai politikai un regulējumam nevajadzētu bremzēt enerģijas ražošanas ar augstu oglekļa patēriņu pāreju uz dabasgāzi; aicina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar iekšējo gāzes tirgu pārskatīt visus gāzes līgumus, kuru pamatā ir novecojuši cenu noteikšanas mehānismi, tostarp jēlnaftas indeksācija, un mudina Komisiju sniegt atbalstu, lai izskatītu iespēju vienoties par jauniem šo līgumu nosacījumiem un nostiprinātu spēju tirgoties ar gāzi īstermiņā; uzsver jaunākās tendences globālajā enerģijas tirgū un atgādina, cik svarīgs ieguvums ES energoapgādē var būt no sašķidrinātas dabasgāzes, pateicoties tās nozīmei ES iekšējā enerģijas tirgū, enerģijas ģeopolitikai ES kaimiņvalstīs un attiecībām ar tradicionālajām piegādātājvalstīm;

| 95. | uzsver lielo piekrastes vēja enerģijas potenciālu, kāds piemīt Ziemeļjūrai; uzsver, cik nozīmīgs ir Ziemeļjūras piekrastes elektrotīkls, kas ļauj rentabli izmantot Ziemeļjūrā pieejamos atjaunojamos energoresursus; šajā saistībā atzīst Ziemeļjūras reģiona valstu piekrastes elektrotīkla iniciatīvas nozīmi un aicina attiecīgās dalībvalstis un Komisiju tam pievērst lielāku uzmanību un sniegt atbalstu; |
| --- | --- |

95.

uzsver lielo piekrastes vēja enerģijas potenciālu, kāds piemīt Ziemeļjūrai; uzsver, cik nozīmīgs ir Ziemeļjūras piekrastes elektrotīkls, kas ļauj rentabli izmantot Ziemeļjūrā pieejamos atjaunojamos energoresursus; šajā saistībā atzīst Ziemeļjūras reģiona valstu piekrastes elektrotīkla iniciatīvas nozīmi un aicina attiecīgās dalībvalstis un Komisiju tam pievērst lielāku uzmanību un sniegt atbalstu;

| 96. | uzsver, ka intensīva mežsaimniecība, kas palielina izaugsmi un līdz ar to arī oglekļa dioksīda absorbēšanu, ir svarīgs un rentabls veids, ka atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu; atzīmē, ka katrs meža papildu kubikmetrs, ko nodrošina aktīva kultivēšana, absorbē apmēram 1,3 tonnas oglekļa dioksīda; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stimulus mežu īpašniekiem, lai aktīvi palielinātu ieguvumus klimata jomā, piemēram, piemēram, pievēršot lielu uzmanību reģionālajiem pasākumiem, kas palielina noturīgu meža ražību un oglekļa dioksīda absorbēšanu; |
| --- | --- |

96.

uzsver, ka intensīva mežsaimniecība, kas palielina izaugsmi un līdz ar to arī oglekļa dioksīda absorbēšanu, ir svarīgs un rentabls veids, ka atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu; atzīmē, ka katrs meža papildu kubikmetrs, ko nodrošina aktīva kultivēšana, absorbē apmēram 1,3 tonnas oglekļa dioksīda; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stimulus mežu īpašniekiem, lai aktīvi palielinātu ieguvumus klimata jomā, piemēram, piemēram, pievēršot lielu uzmanību reģionālajiem pasākumiem, kas palielina noturīgu meža ražību un oglekļa dioksīda absorbēšanu;

| 97. | piekrīt Komisijai, ka ar darbību Eiropas līmenī ir iespējams samazināt valsts intervenci visos līmeņos, līdz ar to samazinot tirgus fragmentācijas risku; tāpēc aicina Komisiju turpināt atsaistes procesu un optimālas pilnvaru sistēmas izveidi; aicina dalībvalstis pilnībā un laikus īstenot trešo tiesību aktu kopumu par iekšējo enerģijas tirgu, lai novērstu visus atlikušos šķēršļus vienotā tirgus izveides pabeigšanai; uzsver, cik būtiski ir novērst atlikušos infrastruktūras traucēkļus, tirgus neefektīvu darbību un dominējošā stāvokļa izkropļojumus vai ļaunprātīgu izmantošanu, risinot pārredzamības trūkuma problēmu un nodrošinot, ka netiek radīti jauni šķēršļi elektroenerģijas un gāzes tirgus integrācijai, piemēram, neatbilstīgi izstrādāti jaudas tirgi, kuros diskriminē konkrētus līdzsvarojošu resursu veidus; aicina Komisiju savos priekšlikumos 2030. gadam ņemt vērā tirgus struktūru, lai uzlabotu elektroenerģijas tirdzniecību un izveidotu pārredzamus līdzsvarošanas un tīkla atbalsta pakalpojumu tirgus; uzsver, ka pakāpeniskai galapatērētājam piedāvāto regulēto un zem faktiskām izmaksām esošo cenu atcelšanai visā Eiropas Savienībā ir jānotiek, ņemot vērā to mazāk aizsargāto patērētāju leģitīmās intereses, kuri ne vienmēr spēj gūt labumu no reālas konkurences enerģijas tirgū; |
| --- | --- |

97.

piekrīt Komisijai, ka ar darbību Eiropas līmenī ir iespējams samazināt valsts intervenci visos līmeņos, līdz ar to samazinot tirgus fragmentācijas risku; tāpēc aicina Komisiju turpināt atsaistes procesu un optimālas pilnvaru sistēmas izveidi; aicina dalībvalstis pilnībā un laikus īstenot trešo tiesību aktu kopumu par iekšējo enerģijas tirgu, lai novērstu visus atlikušos šķēršļus vienotā tirgus izveides pabeigšanai; uzsver, cik būtiski ir novērst atlikušos infrastruktūras traucēkļus, tirgus neefektīvu darbību un dominējošā stāvokļa izkropļojumus vai ļaunprātīgu izmantošanu, risinot pārredzamības trūkuma problēmu un nodrošinot, ka netiek radīti jauni šķēršļi elektroenerģijas un gāzes tirgus integrācijai, piemēram, neatbilstīgi izstrādāti jaudas tirgi, kuros diskriminē konkrētus līdzsvarojošu resursu veidus; aicina Komisiju savos priekšlikumos 2030. gadam ņemt vērā tirgus struktūru, lai uzlabotu elektroenerģijas tirdzniecību un izveidotu pārredzamus līdzsvarošanas un tīkla atbalsta pakalpojumu tirgus; uzsver, ka pakāpeniskai galapatērētājam piedāvāto regulēto un zem faktiskām izmaksām esošo cenu atcelšanai visā Eiropas Savienībā ir jānotiek, ņemot vērā to mazāk aizsargāto patērētāju leģitīmās intereses, kuri ne vienmēr spēj gūt labumu no reālas konkurences enerģijas tirgū;

| 98. | uzsver, ka enerģijas galapatērētāji — privātpersonas, MVU, kā arī rūpniecības uzņēmumi — ir iekšējā enerģijas tirgus pamats un tiem ir jāsaņem enerģija par pēc iespējas zemākām izmaksām un cenām, kurām ir jābūt pārredzamām, un tie ir pienācīgi jāinformē un jākonsultē, izmantojot viegli pieejamus informācijas avotus, lai veicinātu atbildīgu energopatēriņu, un uzsver, ka ir jārisina problēma saistībā ar minēto patērētāju atkarību no enerģijas cenu kāpuma un nepastāvīguma; atzīmē, cik svarīgi ir veicināt pilsoņu iniciatīvu izstrādi un pārvaldību, tostarp izmantojot kooperatīvus; |
| --- | --- |

98.

uzsver, ka enerģijas galapatērētāji — privātpersonas, MVU, kā arī rūpniecības uzņēmumi — ir iekšējā enerģijas tirgus pamats un tiem ir jāsaņem enerģija par pēc iespējas zemākām izmaksām un cenām, kurām ir jābūt pārredzamām, un tie ir pienācīgi jāinformē un jākonsultē, izmantojot viegli pieejamus informācijas avotus, lai veicinātu atbildīgu energopatēriņu, un uzsver, ka ir jārisina problēma saistībā ar minēto patērētāju atkarību no enerģijas cenu kāpuma un nepastāvīguma; atzīmē, cik svarīgi ir veicināt pilsoņu iniciatīvu izstrādi un pārvaldību, tostarp izmantojot kooperatīvus;

| 99. | uzsver, ka jaunajā satvarā ir jārisina enerģijas cenu palielināšanās un ekonomikas krīzes sekas saistībā ar enerģijas pieejamību izmaksu ziņā un finanšu sloga taisnīgu sadalījumu galapatērētājiem (mājsaimniecībām un uzņēmumiem); jo īpaši aicina veikt pasākumus, kas varētu novērst darbvietu zudumu problēmu skartajās ES nozarēs, kurām raksturīgs augsts enerģijas patēriņš un kuras savos sektoros ir vienas no videi draudzīgākajām pasaulē; atzīst, ka rentabla energotaupība var pazemināt gan mājsaimniecību, gan uzņēmumu enerģijas rēķinus; uzsver, ka Ēku energoefektivitātes direktīvas īstenošana varētu radīt jaunas darbvietas pašreizējo ēku modernizēšanas jomā, tādējādi nodrošinot ieguvumu nepārtrauktību; mudina dalībvalstis šo mērķu īstenošanai izmantot pieejamo ES finansējumu; |
| --- | --- |

99.

uzsver, ka jaunajā satvarā ir jārisina enerģijas cenu palielināšanās un ekonomikas krīzes sekas saistībā ar enerģijas pieejamību izmaksu ziņā un finanšu sloga taisnīgu sadalījumu galapatērētājiem (mājsaimniecībām un uzņēmumiem); jo īpaši aicina veikt pasākumus, kas varētu novērst darbvietu zudumu problēmu skartajās ES nozarēs, kurām raksturīgs augsts enerģijas patēriņš un kuras savos sektoros ir vienas no videi draudzīgākajām pasaulē; atzīst, ka rentabla energotaupība var pazemināt gan mājsaimniecību, gan uzņēmumu enerģijas rēķinus; uzsver, ka Ēku energoefektivitātes direktīvas īstenošana varētu radīt jaunas darbvietas pašreizējo ēku modernizēšanas jomā, tādējādi nodrošinot ieguvumu nepārtrauktību; mudina dalībvalstis šo mērķu īstenošanai izmantot pieejamo ES finansējumu;

| 100. | aicina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst enerģijas pieejamībai cenu ziņā un kurināmā nepietiekamībai/enerģētiskajai nabadzībai; uzskata, ka šo jautājumu risināšanai ir vajadzīgs saskaņotas politikas satvars, ietverot atbilstīgus sociālās politikas mērķus, un aicina Komisiju veicināt apmaiņu ar labāko praksi šajā jomā un turpināt darbu ar dalībvalstīm, lai izstrādātu rādītājus un kritērijus, ar kuriem konstatēt un salīdzināt pašreizējo un potenciālo enerģētisko nabadzību; atzīst, ka enerģētiskā nabadzība strukturāli tiek risināta ar energoefektivitātes pasākumiem; norāda, ka enerģija ir pamatpakalpojums, uz ko attiecas Lisabonas līgumam pievienotais 26. protokols par sabiedriskiem pakalpojumiem; uzsver, ka enerģētikas politikas izmaksas ir jāatgūst pēc iespējas taisnīgākā veidā, īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātām mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kuras visvairāk skar augstās enerģijas cenas; uzskata, ka ir jāveicina patērētāju iesaistīšana; uzsver, ka tirgu un infrastruktūras modernizēšanai ir jāatbilst iedzīvotāju vajadzībām un ka ir jānodrošina veikto ieguldījumu pārredzamība un pārskatatbildība; |
| --- | --- |

100.

aicina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst enerģijas pieejamībai cenu ziņā un kurināmā nepietiekamībai/enerģētiskajai nabadzībai; uzskata, ka šo jautājumu risināšanai ir vajadzīgs saskaņotas politikas satvars, ietverot atbilstīgus sociālās politikas mērķus, un aicina Komisiju veicināt apmaiņu ar labāko praksi šajā jomā un turpināt darbu ar dalībvalstīm, lai izstrādātu rādītājus un kritērijus, ar kuriem konstatēt un salīdzināt pašreizējo un potenciālo enerģētisko nabadzību; atzīst, ka enerģētiskā nabadzība strukturāli tiek risināta ar energoefektivitātes pasākumiem; norāda, ka enerģija ir pamatpakalpojums, uz ko attiecas Lisabonas līgumam pievienotais 26. protokols par sabiedriskiem pakalpojumiem; uzsver, ka enerģētikas politikas izmaksas ir jāatgūst pēc iespējas taisnīgākā veidā, īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātām mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kuras visvairāk skar augstās enerģijas cenas; uzskata, ka ir jāveicina patērētāju iesaistīšana; uzsver, ka tirgu un infrastruktūras modernizēšanai ir jāatbilst iedzīvotāju vajadzībām un ka ir jānodrošina veikto ieguldījumu pārredzamība un pārskatatbildība;

| 101. | norāda — lai panāktu energoapgādes drošību, ir jāparedz pietiekami elastīgi un uzticami resursi, kas nodrošinātu vajadzīgo jaudu augsta pieprasījuma periodos, kā arī periodos, kuros nākas saskarties ar politiskiem, ekonomiskiem vai tehnoloģiskiem sarežģījumiem, un atzīmē, ka šo jaudu var nodrošināta ar tādiem līdzekļiem kā elastīgi rezerves risinājumi, pieprasījuma pārvaldība, pārrobežu tirdzniecība un starpsavienojumi, kā arī pašreizējās jaudas pārpalikuma efektīvāka izmantošana; norāda, ka ir vajadzīgas enerģijas uzglabāšanas sistēmas un elastīgāki un dinamiskāki tīkli, ņemot vērā, ka pieaug piegāde no dažādiem atjaunojamo energoresursu avotiem; aicina Komisiju sagatavot norādījumus par visu elastīgo resursu izmantošanu un ieviešanu; |
| --- | --- |

101.

norāda — lai panāktu energoapgādes drošību, ir jāparedz pietiekami elastīgi un uzticami resursi, kas nodrošinātu vajadzīgo jaudu augsta pieprasījuma periodos, kā arī periodos, kuros nākas saskarties ar politiskiem, ekonomiskiem vai tehnoloģiskiem sarežģījumiem, un atzīmē, ka šo jaudu var nodrošināta ar tādiem līdzekļiem kā elastīgi rezerves risinājumi, pieprasījuma pārvaldība, pārrobežu tirdzniecība un starpsavienojumi, kā arī pašreizējās jaudas pārpalikuma efektīvāka izmantošana; norāda, ka ir vajadzīgas enerģijas uzglabāšanas sistēmas un elastīgāki un dinamiskāki tīkli, ņemot vērā, ka pieaug piegāde no dažādiem atjaunojamo energoresursu avotiem; aicina Komisiju sagatavot norādījumus par visu elastīgo resursu izmantošanu un ieviešanu;

| 102. | norāda, ka atsevišķas dalībvalstis (kopā ar dažiem salu un tālākiem reģioniem), kas ir enerģētiski izolētas vai salīdzinoši vāji integrētas Eiropas iekšējā enerģijas tirgū, vēl aizvien ir lielā mērā nošķirtas no Eiropas gāzes un elektroenerģijas tīkliem, bieži vien ir atkarīgas no viena ārpussavienības piegādātāja (šāda situācija jo īpaši nenoturīga ir tad, ja piegādātāja valstī pastāv politiski nestabils vai nedemokrātisks režīms) un maksā augstākas cenas par enerģiju, kas nelabvēlīgi ietekmē šo valstu konkurētspēju un ekonomisko un sociālo attīstību un padara tās mazāk aizsargātas no ārējā politiskā un ekonomiskā spiediena; norāda, ka bez būtiskiem ieguldījumiem infrastruktūrā būs grūti izpildīt Eiropadomes apņemšanos, ka līdz 2015. gadam neviena dalībvalsts vairs nebūs izolēta no ES tīkliem; šajā saistībā atbalsta to projektu strauju īstenošanu, kas iekļauti 2013. gada oktobrī apstiprinātajā vispārējo interešu projektu sarakstā; |
| --- | --- |

102.

norāda, ka atsevišķas dalībvalstis (kopā ar dažiem salu un tālākiem reģioniem), kas ir enerģētiski izolētas vai salīdzinoši vāji integrētas Eiropas iekšējā enerģijas tirgū, vēl aizvien ir lielā mērā nošķirtas no Eiropas gāzes un elektroenerģijas tīkliem, bieži vien ir atkarīgas no viena ārpussavienības piegādātāja (šāda situācija jo īpaši nenoturīga ir tad, ja piegādātāja valstī pastāv politiski nestabils vai nedemokrātisks režīms) un maksā augstākas cenas par enerģiju, kas nelabvēlīgi ietekmē šo valstu konkurētspēju un ekonomisko un sociālo attīstību un padara tās mazāk aizsargātas no ārējā politiskā un ekonomiskā spiediena; norāda, ka bez būtiskiem ieguldījumiem infrastruktūrā būs grūti izpildīt Eiropadomes apņemšanos, ka līdz 2015. gadam neviena dalībvalsts vairs nebūs izolēta no ES tīkliem; šajā saistībā atbalsta to projektu strauju īstenošanu, kas iekļauti 2013. gada oktobrī apstiprinātajā vispārējo interešu projektu sarakstā;

| 103. | norāda, ka enerģētikas infrastruktūras fiziska integrācija dalībvalstu starpā ir priekšnoteikums pienācīgai enerģijas tirgu darbībai un kopīgai elektroenerģijas lietošanai pārrobežu mērogā; šajā saistībā atgādina par Eiropadomes 2002. gada Barselonas sanāksmes secinājumiem, kuros noteikts nesaistošs elektroenerģijas starpsavienojumu mērķis 10 % apmērā no valsts uzstādītajām ražošanas jaudām, kas jāsasniedz līdz 2005. gadam; uzsver, ka lielākā daļa dalībvalstu nav sasniegušas šo mērķi; tāpēc aicina Komisiju ierosināt iespējamo jauno modeli un no jauna apņemties saistības attiecībā uz elektroenerģijas infrastruktūras fizisko integrāciju dalībvalstu starpā, kā arī noteikt skaidru ieviešanas termiņu; uzskata, ka tādējādi tiks veicināta pārrobežu tirdzniecība; |
| --- | --- |

103.

norāda, ka enerģētikas infrastruktūras fiziska integrācija dalībvalstu starpā ir priekšnoteikums pienācīgai enerģijas tirgu darbībai un kopīgai elektroenerģijas lietošanai pārrobežu mērogā; šajā saistībā atgādina par Eiropadomes 2002. gada Barselonas sanāksmes secinājumiem, kuros noteikts nesaistošs elektroenerģijas starpsavienojumu mērķis 10 % apmērā no valsts uzstādītajām ražošanas jaudām, kas jāsasniedz līdz 2005. gadam; uzsver, ka lielākā daļa dalībvalstu nav sasniegušas šo mērķi; tāpēc aicina Komisiju ierosināt iespējamo jauno modeli un no jauna apņemties saistības attiecībā uz elektroenerģijas infrastruktūras fizisko integrāciju dalībvalstu starpā, kā arī noteikt skaidru ieviešanas termiņu; uzskata, ka tādējādi tiks veicināta pārrobežu tirdzniecība;

| 104. | atzīst, ka iekšējā enerģijas tirgus noteikumu paplašināšana, tos attiecinot uz Eiropas dienvidaustrumu un austrumu reģionu, ir obligāta, lai Eiropas Savienībā panāktu energoapgādes drošību, un tādēļ prasa dalībvalstīm un Komisijai turpināt politisko un finansiālo atbalstu Enerģētikas kopienai; |
| --- | --- |

104.

atzīst, ka iekšējā enerģijas tirgus noteikumu paplašināšana, tos attiecinot uz Eiropas dienvidaustrumu un austrumu reģionu, ir obligāta, lai Eiropas Savienībā panāktu energoapgādes drošību, un tādēļ prasa dalībvalstīm un Komisijai turpināt politisko un finansiālo atbalstu Enerģētikas kopienai;

| 105. | prasa Komisijai izpētīt, kādas ir iespējas Eiropas Savienībā uzglabāt enerģiju un kādas ir ar to saistītās dažādās iespējamās tehnoloģijas, jo īpaši attiecībā uz siltumenerģiju un elektroenerģiju, lai atbalstītu integrētāku pieeju enerģijas piegādei un pieprasījumam; norāda, ka pētniecībai, attīstībai un inovācijai uzglabāšanas tehnoloģiju jomā un tādām ierīcēm kā elektrotransportlīdzekļi var būt liela nozīme no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas elektroenerģijas pārpalikuma uzglabāšanā un energosistēmu līdzsvarošanā; tādēļ prasa Komisijai pilnībā izmantot pašreizējās iespējas finansēt šādu pētniecību; |
| --- | --- |

105.

prasa Komisijai izpētīt, kādas ir iespējas Eiropas Savienībā uzglabāt enerģiju un kādas ir ar to saistītās dažādās iespējamās tehnoloģijas, jo īpaši attiecībā uz siltumenerģiju un elektroenerģiju, lai atbalstītu integrētāku pieeju enerģijas piegādei un pieprasījumam; norāda, ka pētniecībai, attīstībai un inovācijai uzglabāšanas tehnoloģiju jomā un tādām ierīcēm kā elektrotransportlīdzekļi var būt liela nozīme no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas elektroenerģijas pārpalikuma uzglabāšanā un energosistēmu līdzsvarošanā; tādēļ prasa Komisijai pilnībā izmantot pašreizējās iespējas finansēt šādu pētniecību;

| 106. | norāda, cik svarīgi ir ieguldīšanas gaitu enerģētikas infrastruktūrā saskaņot ar ieguldījumiem energoresursos; uzsver, ka visos enerģijas ražošanas, pārvades (jo īpaši attiecībā uz pārrobežu gāzes un elektroenerģijas starpsavienojumiem), sadales un uzglabāšanas sistēmu līmeņos ļoti svarīga ir pašreizējās enerģētikas infrastruktūras modernizēšana un jaunas, intelektiskas un elastīgas infrastruktūras būvniecība, lai izveidotu stabilu, labi integrētu un labi savienotu enerģijas tirgu ar dažādiem piegādes avotiem, izvairoties no jebkādas negatīvas ietekmes, piemēram, neplānotām jaudas plūsmām; uzsver, ka līdz ar ieguldījumiem reģionālajos vai pat vietējos tīkos ir jāveic arī liela mēroga ieguldījumi; uzsver, ka ieguldījumiem infrastruktūrā nolūkā sasniegt minētos mērķus, ir jāpiešķir ES atbalsts ikvienā to īstenošanas posmā saskaņā ar Eiropas enerģētikas infrastruktūras jaunajām pamatnostādnēm un jāatbalsta ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kura mērķis ir palielināt ieguldījumus Eiropa nozīmes Eiropas tīklos un piesaistīt finansējumu gan no publiskā, gan privātā sektora; uzsver, ka ir jāatbalsta saskaņoti, efektīvi un labāk koordinēti atļauju piešķiršanas režīmi ieguldījumiem infrastruktūrā visā ES; norāda, ka saistībā ar viedo tehnoloģiju izmantošanu ir jāņem vērā arī datu aizsardzības jautājumi; |
| --- | --- |

106.

norāda, cik svarīgi ir ieguldīšanas gaitu enerģētikas infrastruktūrā saskaņot ar ieguldījumiem energoresursos; uzsver, ka visos enerģijas ražošanas, pārvades (jo īpaši attiecībā uz pārrobežu gāzes un elektroenerģijas starpsavienojumiem), sadales un uzglabāšanas sistēmu līmeņos ļoti svarīga ir pašreizējās enerģētikas infrastruktūras modernizēšana un jaunas, intelektiskas un elastīgas infrastruktūras būvniecība, lai izveidotu stabilu, labi integrētu un labi savienotu enerģijas tirgu ar dažādiem piegādes avotiem, izvairoties no jebkādas negatīvas ietekmes, piemēram, neplānotām jaudas plūsmām; uzsver, ka līdz ar ieguldījumiem reģionālajos vai pat vietējos tīkos ir jāveic arī liela mēroga ieguldījumi; uzsver, ka ieguldījumiem infrastruktūrā nolūkā sasniegt minētos mērķus, ir jāpiešķir ES atbalsts ikvienā to īstenošanas posmā saskaņā ar Eiropas enerģētikas infrastruktūras jaunajām pamatnostādnēm un jāatbalsta ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kura mērķis ir palielināt ieguldījumus Eiropa nozīmes Eiropas tīklos un piesaistīt finansējumu gan no publiskā, gan privātā sektora; uzsver, ka ir jāatbalsta saskaņoti, efektīvi un labāk koordinēti atļauju piešķiršanas režīmi ieguldījumiem infrastruktūrā visā ES; norāda, ka saistībā ar viedo tehnoloģiju izmantošanu ir jāņem vērā arī datu aizsardzības jautājumi;

| 107. | uzsver, ka mikroģenerācijas stimulēšana būs būtisks elements atjaunojamo energoresursu īpatsvara palielināšanā; uzsver, cik būtiskas ir kopienas līmeņa iniciatīvas, tostarp kooperatīvi, ikvienā enerģētikas ķēdes posmā: ražošanā, patēriņā un mazumtirdzniecībā; šajā sakarībā norāda, ka decentralizēta energoapgāde var palīdzēt mazināt problēmas, ar ko nākas saskarties elektrotīklos, un samazināt vajadzību būvēt jaunas pārvades līnijas, un tādējādi iespējams samazināt saistītās izmaksas, jo decentralizētās tehnoloģijas atrodas tuvāk galapatērētājam; līdz ar to atzīmē, ka pieaug vajadzība pēc ieguldījumiem sadales līmenī; |
| --- | --- |

107.

uzsver, ka mikroģenerācijas stimulēšana būs būtisks elements atjaunojamo energoresursu īpatsvara palielināšanā; uzsver, cik būtiskas ir kopienas līmeņa iniciatīvas, tostarp kooperatīvi, ikvienā enerģētikas ķēdes posmā: ražošanā, patēriņā un mazumtirdzniecībā; šajā sakarībā norāda, ka decentralizēta energoapgāde var palīdzēt mazināt problēmas, ar ko nākas saskarties elektrotīklos, un samazināt vajadzību būvēt jaunas pārvades līnijas, un tādējādi iespējams samazināt saistītās izmaksas, jo decentralizētās tehnoloģijas atrodas tuvāk galapatērētājam; līdz ar to atzīmē, ka pieaug vajadzība pēc ieguldījumiem sadales līmenī;

Jāveicina ES ekonomikas konkurētspēja

| 108. | uzskata, ka pilnībā izveidots, atvērts un pārredzams iekšējais tirgus, kurā visi ES un trešo valstu uzņēmumi darbojas atbilstoši Kopienas acquis, jo īpaši enerģētikas un vides jomā, var nodrošināt ES enerģijas piegādātājiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā pret trešo valstu enerģijas ražotājiem, kā arī spēcīgāku nostāju sarunās; uzsver nepieciešamību labāk koordinēt ārējo enerģētikas politiku; |
| --- | --- |

108.

uzskata, ka pilnībā izveidots, atvērts un pārredzams iekšējais tirgus, kurā visi ES un trešo valstu uzņēmumi darbojas atbilstoši Kopienas acquis, jo īpaši enerģētikas un vides jomā, var nodrošināt ES enerģijas piegādātājiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā pret trešo valstu enerģijas ražotājiem, kā arī spēcīgāku nostāju sarunās; uzsver nepieciešamību labāk koordinēt ārējo enerģētikas politiku;

| 109. | norāda, ka cenu veidošana pēc tirgus principiem, ietverot ārējo izmaksu internalizāciju, bet nesaistot to ar cenu veidošanu trešo valstu tirgos, ir labākais veids, kā noteikt konkurētspējīgas cenas enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

109.

norāda, ka cenu veidošana pēc tirgus principiem, ietverot ārējo izmaksu internalizāciju, bet nesaistot to ar cenu veidošanu trešo valstu tirgos, ir labākais veids, kā noteikt konkurētspējīgas cenas enerģētikas nozarē;

| 110. | uzsver, ka ir nepieciešams dialogs ar trešām valstīm par to principu īstenošanu, kurus ES ir noteikusi attiecībā uz vides aizsardzību, videi saudzīgu tehnoloģiju izmantošanu un apmierinoša aizsardzības statusa uzturēšanu; |
| --- | --- |

110.

uzsver, ka ir nepieciešams dialogs ar trešām valstīm par to principu īstenošanu, kurus ES ir noteikusi attiecībā uz vides aizsardzību, videi saudzīgu tehnoloģiju izmantošanu un apmierinoša aizsardzības statusa uzturēšanu;

| 111. | ir pārliecināts, ka skaidri izstrādāts pamatdokuments, kurā noteikti saistoši mērķi, kas līdz 2030. gadam ir jāsasniedz atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā, strauji veicinās investīcijas novatoriskās tehnoloģijās, stimulēs pētniecību un izstrādi un piesaistīs privātas investīcijas, kuras līdz ar publiskā sektora atbalstu nodrošinās tik ļoti vajadzīgo ekonomisko stimulu plašākam saimnieciskās darbības uzplaukumam, kas savukārt palielinās konkurētspēju, rosinās izaugsmi un vairos kvalitatīvu darbvietu skaitu, kuras nevarēs pārcelt uz trešām valstīm; uzskata, ka, pateicoties šādam investīciju pieaugumam, ne vien samazināsies Eiropas uzņēmumu ražošanas izmaksas, jo palielināsies energoefektivitāte un efektīvāk tiks izmantoti resursi, bet mazāk būs jūtamas arī enerģijas cenu svārstības pasaules tirgū, un tas savukārt veidos stabilāku vidi investīcijām; aicina Komisiju Eiropas pusgada kontekstā spēcīgāk akcentēt nodarbinātības iespējas ilgtspējīgas enerģētikas nozarēs katrā atsevišķā dalībvalstī un Savienībā kopumā; |
| --- | --- |

111.

ir pārliecināts, ka skaidri izstrādāts pamatdokuments, kurā noteikti saistoši mērķi, kas līdz 2030. gadam ir jāsasniedz atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā, strauji veicinās investīcijas novatoriskās tehnoloģijās, stimulēs pētniecību un izstrādi un piesaistīs privātas investīcijas, kuras līdz ar publiskā sektora atbalstu nodrošinās tik ļoti vajadzīgo ekonomisko stimulu plašākam saimnieciskās darbības uzplaukumam, kas savukārt palielinās konkurētspēju, rosinās izaugsmi un vairos kvalitatīvu darbvietu skaitu, kuras nevarēs pārcelt uz trešām valstīm; uzskata, ka, pateicoties šādam investīciju pieaugumam, ne vien samazināsies Eiropas uzņēmumu ražošanas izmaksas, jo palielināsies energoefektivitāte un efektīvāk tiks izmantoti resursi, bet mazāk būs jūtamas arī enerģijas cenu svārstības pasaules tirgū, un tas savukārt veidos stabilāku vidi investīcijām; aicina Komisiju Eiropas pusgada kontekstā spēcīgāk akcentēt nodarbinātības iespējas ilgtspējīgas enerģētikas nozarēs katrā atsevišķā dalībvalstī un Savienībā kopumā;

| 112. | uzsver, ka saistoši mērķi, kas noteikti attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, rosinās investorus laicīgi ieguldīt līdzekļus ilgtspējīgās tehnoloģijās, tā ne vien radot darbvietas un izaugsmi, bet vienlaikus arī nodrošinot Eiropas uzņēmumiem konkurences priekšrocības starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

112.

uzsver, ka saistoši mērķi, kas noteikti attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, rosinās investorus laicīgi ieguldīt līdzekļus ilgtspējīgās tehnoloģijās, tā ne vien radot darbvietas un izaugsmi, bet vienlaikus arī nodrošinot Eiropas uzņēmumiem konkurences priekšrocības starptautiskā mērogā;

| 113. | prasa, lai Komisijai īstenotu visus pašas noteiktos svarīgākos pasākumus nodarbinātības jomā, kas saistīti ar pāreju uz zema oglekļa emisiju līmeņa ekonomiku, un lai tā panāktu, ka ES finanšu instrumenti, kuri pieejami dalībvalstīm, reģionu un vietējā līmenī, kā arī privātajam sektoram, vairāk tiek izmantoti stratēģiskiem ieguldījumiem ilgtspējīgās tehnoloģijās, šajā nolūkā, piemēram, sadarbojoties ar Eiropas Investīciju banku (EIB) un tā vēl vairāk palielinot EIB kreditēšanas spēju resursu efektīvas izmantošanas un atjaunojamo energoresursu jomā; |
| --- | --- |

113.

prasa, lai Komisijai īstenotu visus pašas noteiktos svarīgākos pasākumus nodarbinātības jomā, kas saistīti ar pāreju uz zema oglekļa emisiju līmeņa ekonomiku, un lai tā panāktu, ka ES finanšu instrumenti, kuri pieejami dalībvalstīm, reģionu un vietējā līmenī, kā arī privātajam sektoram, vairāk tiek izmantoti stratēģiskiem ieguldījumiem ilgtspējīgās tehnoloģijās, šajā nolūkā, piemēram, sadarbojoties ar Eiropas Investīciju banku (EIB) un tā vēl vairāk palielinot EIB kreditēšanas spēju resursu efektīvas izmantošanas un atjaunojamo energoresursu jomā;

| 114. | uzsver, ka nākamo desmit gadu laikā būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas elektroenerģijas nozarē, jo ir sagaidāms, ka nāksies aizstāt esošās spēkstacijas un modernizēt tīklu; ir nelokāmi pārliecināts, ka energotaupības un energoefektivitātes pasākumiem būs izšķiroša nozīme, nodrošinot izmaksu samazināšanos un garantējot patērētājiem zemākās iespējamās cenas par elektrību; norāda, ka būvniecības nozares energopatēriņa īpatsvars ir 40 % no kopējā ES energopatēriņa un ka saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras datiem vēl arvien nav izmantoti 80 % no būvniecības nozares un vairāk nekā 50 % no rūpniecības nozares energoefektivitātes potenciāla; uzskata, ka šajā jomā ir daudz iespēju samazināt maksājumus par patērēto enerģiju; |
| --- | --- |

114.

uzsver, ka nākamo desmit gadu laikā būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas elektroenerģijas nozarē, jo ir sagaidāms, ka nāksies aizstāt esošās spēkstacijas un modernizēt tīklu; ir nelokāmi pārliecināts, ka energotaupības un energoefektivitātes pasākumiem būs izšķiroša nozīme, nodrošinot izmaksu samazināšanos un garantējot patērētājiem zemākās iespējamās cenas par elektrību; norāda, ka būvniecības nozares energopatēriņa īpatsvars ir 40 % no kopējā ES energopatēriņa un ka saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras datiem vēl arvien nav izmantoti 80 % no būvniecības nozares un vairāk nekā 50 % no rūpniecības nozares energoefektivitātes potenciāla; uzskata, ka šajā jomā ir daudz iespēju samazināt maksājumus par patērēto enerģiju;

| 115. | mudina Komisiju, jo īpaši Konkurences ĢD, pārskatot pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai, tās papildināt ar nosacījumiem, kas sekmē investīcijas energoefektivitātes jomā, tostarp rūpniecības nozarē; |
| --- | --- |

115.

mudina Komisiju, jo īpaši Konkurences ĢD, pārskatot pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai, tās papildināt ar nosacījumiem, kas sekmē investīcijas energoefektivitātes jomā, tostarp rūpniecības nozarē;

| 116. | aicina Komisiju sākt strādāt pie pētījuma, kurā tā analizētu jaunus, rentablus enerģijas tirgus modeļus, un to darīt, lai uzņēmumiem un mājsaimniecībām garantētu zemākās iespējamās cenas par enerģiju un garantētu arī labāko peļņu no investīcijām, kā arī lai apgūtu daudzveidīgākus atjaunojamos energoresursus un nepieļautu oglekļa emisiju pārvirzi; tādēļ prasa, lai Komisija pēc iespējas ātrāk iesniegtu papildu novērtējumu un ieteikumus attiecībā uz to, kā — ņemot vērā arī starptautisko kontekstu, — turpmāk rīkoties, lai labāk koordinētu klimata, vides un rūpniecības politiku un lai jo īpaši energoietilpīgās nozarēs novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, ko rada ražotņu un investīciju pārvietošana uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

116.

aicina Komisiju sākt strādāt pie pētījuma, kurā tā analizētu jaunus, rentablus enerģijas tirgus modeļus, un to darīt, lai uzņēmumiem un mājsaimniecībām garantētu zemākās iespējamās cenas par enerģiju un garantētu arī labāko peļņu no investīcijām, kā arī lai apgūtu daudzveidīgākus atjaunojamos energoresursus un nepieļautu oglekļa emisiju pārvirzi; tādēļ prasa, lai Komisija pēc iespējas ātrāk iesniegtu papildu novērtējumu un ieteikumus attiecībā uz to, kā — ņemot vērā arī starptautisko kontekstu, — turpmāk rīkoties, lai labāk koordinētu klimata, vides un rūpniecības politiku un lai jo īpaši energoietilpīgās nozarēs novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, ko rada ražotņu un investīciju pārvietošana uz trešām valstīm;

| 117. | uzsver, ka enerģijas cenas individuālajiem patērētājiem ir ļoti nozīmīgs mājsaimniecības budžeta un uzņēmumiem — ražošanas izmaksu elements; uzskata, ka attiecībā uz klimatu noteiktajiem ES mērķiem vajadzētu vairot ES konkurētspēju un tās drošāku energoapgādi; tādēļ pieprasa obligāti un pamatīgi izvērtēt ikviena ar šiem klimata mērķiem saistīta jauna politikas instrumenta ietekmi uz ES un dalībvalstu konkurētspēju; mudina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas pamatīgāk integrēt ES rūpniecības konkurētspēju visās politikas pamatnostādnēs un atbalsta Komisijas priekšlikumu palielināt rūpniecības īpatsvaru līdz 20 % no IKP; |
| --- | --- |

117.

uzsver, ka enerģijas cenas individuālajiem patērētājiem ir ļoti nozīmīgs mājsaimniecības budžeta un uzņēmumiem — ražošanas izmaksu elements; uzskata, ka attiecībā uz klimatu noteiktajiem ES mērķiem vajadzētu vairot ES konkurētspēju un tās drošāku energoapgādi; tādēļ pieprasa obligāti un pamatīgi izvērtēt ikviena ar šiem klimata mērķiem saistīta jauna politikas instrumenta ietekmi uz ES un dalībvalstu konkurētspēju; mudina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas pamatīgāk integrēt ES rūpniecības konkurētspēju visās politikas pamatnostādnēs un atbalsta Komisijas priekšlikumu palielināt rūpniecības īpatsvaru līdz 20 % no IKP;

| 118. | atzīst, ka Eiropas atjaunojamo energoresursu nozare ir svarīga ekonomiskajai izaugsmei un kvalitatīvu darbvietu saglabāšanai augsto tehnoloģiju nozarē un ka tā nodrošina atbalstu arī tādām nozarēm kā metālapstrāde, elektroiekārtas un elektroniskās iekārtas, IT, būvniecība, transports un finanšu pakalpojumi; aicina Komisiju izstrādāt rūpniecības politikas stratēģiju atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām, aptverot visu procesu no pētniecības un izstrādes līdz finansēšanas posmam; |
| --- | --- |

118.

atzīst, ka Eiropas atjaunojamo energoresursu nozare ir svarīga ekonomiskajai izaugsmei un kvalitatīvu darbvietu saglabāšanai augsto tehnoloģiju nozarē un ka tā nodrošina atbalstu arī tādām nozarēm kā metālapstrāde, elektroiekārtas un elektroniskās iekārtas, IT, būvniecība, transports un finanšu pakalpojumi; aicina Komisiju izstrādāt rūpniecības politikas stratēģiju atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām, aptverot visu procesu no pētniecības un izstrādes līdz finansēšanas posmam;

| 119. | īpaši uzsver — pastāv risks, ka dažādu iemeslu dēļ, arī tādēļ, ka ES nav skaidri noteikusi mērķus attiecībā uz turpmāku dekarbonizāciju, ilgtspējīgām tehnoloģijām paredzētās investīcijas no Eiropas tiks novirzītas uz citām valstīm; atgādina, ka jaunākie dati liecina — lai gan ES ar nelielu pārsvaru joprojām saglabā savu pasaules mēroga līderpozīciju videi saudzīgu tehnoloģiju jomā, ASV un Ķīna tai strauji tuvojas; šajā sakarībā norāda, ka 1999. gadā gandrīz pusi no visiem ilgtspējīgu tehnoloģiju patentiem bija reģistrējusi ES, turpretim tagad šis īpatsvars ir sarucis līdz vienai trešdaļai; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu ilgtspējīgām tehnoloģijām un pakalpojumiem; uzskata, ka ieņēmumi no ETS atļauju pārdošanas turpmāk būtu jānošķir, lai nekavētu investīciju pieplūdumu inovācijai ilgtspējīgu tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

119.

īpaši uzsver — pastāv risks, ka dažādu iemeslu dēļ, arī tādēļ, ka ES nav skaidri noteikusi mērķus attiecībā uz turpmāku dekarbonizāciju, ilgtspējīgām tehnoloģijām paredzētās investīcijas no Eiropas tiks novirzītas uz citām valstīm; atgādina, ka jaunākie dati liecina — lai gan ES ar nelielu pārsvaru joprojām saglabā savu pasaules mēroga līderpozīciju videi saudzīgu tehnoloģiju jomā, ASV un Ķīna tai strauji tuvojas; šajā sakarībā norāda, ka 1999. gadā gandrīz pusi no visiem ilgtspējīgu tehnoloģiju patentiem bija reģistrējusi ES, turpretim tagad šis īpatsvars ir sarucis līdz vienai trešdaļai; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu ilgtspējīgām tehnoloģijām un pakalpojumiem; uzskata, ka ieņēmumi no ETS atļauju pārdošanas turpmāk būtu jānošķir, lai nekavētu investīciju pieplūdumu inovācijai ilgtspējīgu tehnoloģiju jomā;

| 120. | norāda, ka galvenie ES konkurenti pasaules tirgū lielu uzmanību velta tehnoloģiju izstrādei, inovācijai un ražošanas procesu pilnveidošanai; turklāt norāda, ka ekonomiskās izaugsmes temps tiem ir ātrāks nekā ES; secina, ka ES ir jādod priekšroka pētniecībai un izstrādei (tostarp zinātnisku un tehnoloģisku partnerību veidošanai starptautiskā mērogā), inovācijai (sevišķi nodrošinot Eiropas pievienoto vērtību ilgtspējīgu tehnoloģiju izstrādes un iekšzemes ražošanas procesiem) un rūpniecisko procesu produktivitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

120.

norāda, ka galvenie ES konkurenti pasaules tirgū lielu uzmanību velta tehnoloģiju izstrādei, inovācijai un ražošanas procesu pilnveidošanai; turklāt norāda, ka ekonomiskās izaugsmes temps tiem ir ātrāks nekā ES; secina, ka ES ir jādod priekšroka pētniecībai un izstrādei (tostarp zinātnisku un tehnoloģisku partnerību veidošanai starptautiskā mērogā), inovācijai (sevišķi nodrošinot Eiropas pievienoto vērtību ilgtspējīgu tehnoloģiju izstrādes un iekšzemes ražošanas procesiem) un rūpniecisko procesu produktivitātes uzlabošanai;

| 121. | norāda, ka bezmaksas kvotu piešķiršana nesader ar ekonomisko pamatojumu tam, kādēļ, aprēķinot produktu cenas, būtu jāņem vērā oglekļa emisijas; norāda, ka nesen Komisijas uzdevumā ir veikts pētījums, kurā secināts — pēdējo divu ETS tirdzniecības periodu laikā oglekļa emisiju pārvirze nav konstatēta; uzsver — lai mazinātu turpmāk iespējamo oglekļa emisiju pārvirzes risku, daļa ETS izsoles ieņēmumu būtu mērķtiecīgi jāatvēl kapitāla ziņā ietilpīgām investīcijām, kas paredzētas progresīvām tehnoloģijām energoietilpīgās nozarēs vai citiem risinājumiem, kuri sekmē darbvietu radīšanu, piemēram, samazinot darba ņēmēju nodokļu slogu; |
| --- | --- |

121.

norāda, ka bezmaksas kvotu piešķiršana nesader ar ekonomisko pamatojumu tam, kādēļ, aprēķinot produktu cenas, būtu jāņem vērā oglekļa emisijas; norāda, ka nesen Komisijas uzdevumā ir veikts pētījums, kurā secināts — pēdējo divu ETS tirdzniecības periodu laikā oglekļa emisiju pārvirze nav konstatēta; uzsver — lai mazinātu turpmāk iespējamo oglekļa emisiju pārvirzes risku, daļa ETS izsoles ieņēmumu būtu mērķtiecīgi jāatvēl kapitāla ziņā ietilpīgām investīcijām, kas paredzētas progresīvām tehnoloģijām energoietilpīgās nozarēs vai citiem risinājumiem, kuri sekmē darbvietu radīšanu, piemēram, samazinot darba ņēmēju nodokļu slogu;

| 122. | prasa veikt pasākumus, lai prognozētu jaunizveidotajām darbvietām vajadzīgās prasmes un nodrošinātu tām atbilstošu piedāvājumu, pielāgotu izglītības un apmācības sistēmas un risinātu problemātiskus jautājumus, kas rodas saistībā ar esošo darbvietu profila maiņu, tās pārveidojot par videi saudzīgām darbvietām; uzsver, ka aktīvas darba tirgus politikas pamatnostādnes ir jāizstrādā, mērķtiecīgi nodrošinot atbilstību gan pieprasījumam pēc darbaspēka, gan pieprasījumam pēc darba, tā nepieļaujot kvalificēta darbaspēka trūkumu topošajās ilgtspējīgo tehnoloģiju nozarēs un garantējot, ka stabilas un kvalitatīvas darbvietas videi saudzīgā ekonomikā ir pieejamas jauniešiem, sievietēm un nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

122.

prasa veikt pasākumus, lai prognozētu jaunizveidotajām darbvietām vajadzīgās prasmes un nodrošinātu tām atbilstošu piedāvājumu, pielāgotu izglītības un apmācības sistēmas un risinātu problemātiskus jautājumus, kas rodas saistībā ar esošo darbvietu profila maiņu, tās pārveidojot par videi saudzīgām darbvietām; uzsver, ka aktīvas darba tirgus politikas pamatnostādnes ir jāizstrādā, mērķtiecīgi nodrošinot atbilstību gan pieprasījumam pēc darbaspēka, gan pieprasījumam pēc darba, tā nepieļaujot kvalificēta darbaspēka trūkumu topošajās ilgtspējīgo tehnoloģiju nozarēs un garantējot, ka stabilas un kvalitatīvas darbvietas videi saudzīgā ekonomikā ir pieejamas jauniešiem, sievietēm un nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām;

| 123. | mudina dalībvalstis un starptautisko sabiedrību veicināt enerģētikas nozarei vajadzīgo izglītību zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas jomā un saglabāt izglītības iestādes, kas spēj sagatavot kvalificētu darbaspēku, kā arī nākamās paaudzes zinātniekus un novatorus, kuri palīdzēs sasniegt mērķi — izveidot enerģijas ziņā neatkarīgu un ilgtspējīgu Eiropu; šajā sakarībā atgādina par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta svarīgo ieguldījumu, kas palīdz novērst plaisu starp pētniecību, izglītību un lietišķo inovāciju enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

123.

mudina dalībvalstis un starptautisko sabiedrību veicināt enerģētikas nozarei vajadzīgo izglītību zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas jomā un saglabāt izglītības iestādes, kas spēj sagatavot kvalificētu darbaspēku, kā arī nākamās paaudzes zinātniekus un novatorus, kuri palīdzēs sasniegt mērķi — izveidot enerģijas ziņā neatkarīgu un ilgtspējīgu Eiropu; šajā sakarībā atgādina par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta svarīgo ieguldījumu, kas palīdz novērst plaisu starp pētniecību, izglītību un lietišķo inovāciju enerģētikas nozarē;

| 124. | vērš uzmanību uz to, ka MVU ir izšķiroša nozīme, veicinot ekonomisko izaugsmi Eiropas Savienībā, un aicina Komisiju un dalībvalstis radīt labvēlīgu vidi MVU investīcijām energotaupības tehnoloģijās, kā arī aktīvi rosināt MVU šādi ieguldīt līdzekļus; |
| --- | --- |

124.

vērš uzmanību uz to, ka MVU ir izšķiroša nozīme, veicinot ekonomisko izaugsmi Eiropas Savienībā, un aicina Komisiju un dalībvalstis radīt labvēlīgu vidi MVU investīcijām energotaupības tehnoloģijās, kā arī aktīvi rosināt MVU šādi ieguldīt līdzekļus;

| 125. | mudina Komisiju atbalstīt transporta nozarei paredzētu progresīvu biodegvielas veidu izstrādi, kas uzlabotu degvielas kvalitāti, jo ar šādu atbalstu vairs nebūtu vajadzīgas papildu investīcijas jaunā infrastruktūrā, lai palielinātu ES ekonomikas vispārējo konkurētspēju; |
| --- | --- |

125.

mudina Komisiju atbalstīt transporta nozarei paredzētu progresīvu biodegvielas veidu izstrādi, kas uzlabotu degvielas kvalitāti, jo ar šādu atbalstu vairs nebūtu vajadzīgas papildu investīcijas jaunā infrastruktūrā, lai palielinātu ES ekonomikas vispārējo konkurētspēju;

| 126. | aicina Komisiju rūpīgi izstrādāt tādu ES un tās galveno sāncenšu konkurētspējas mērīšanas metodi, kuras pamatā būtu, piemēram, fiskālā politika, pētniecība un izstrāde, tehnoloģiju eksports, pētnieku un augsti kvalificētu darba ņēmēju skaits, inovācija, industriālās enerģijas cenas, vides un enerģētikas politika, algu un ražīguma līmeņi, infrastruktūra, lieks regulatīvais slogs un citi būtiski faktori; uzsver, ka šajā jaunajā metodoloģijā ir jāiekļauj arī ar klimata pārmaiņām saistītu ārējo izmaksu faktori, tostarp iespējamais izdevumu pieaugums saistībā ar klimata pārmaiņu radītu risku apdrošināšanu; |
| --- | --- |

126.

aicina Komisiju rūpīgi izstrādāt tādu ES un tās galveno sāncenšu konkurētspējas mērīšanas metodi, kuras pamatā būtu, piemēram, fiskālā politika, pētniecība un izstrāde, tehnoloģiju eksports, pētnieku un augsti kvalificētu darba ņēmēju skaits, inovācija, industriālās enerģijas cenas, vides un enerģētikas politika, algu un ražīguma līmeņi, infrastruktūra, lieks regulatīvais slogs un citi būtiski faktori; uzsver, ka šajā jaunajā metodoloģijā ir jāiekļauj arī ar klimata pārmaiņām saistītu ārējo izmaksu faktori, tostarp iespējamais izdevumu pieaugums saistībā ar klimata pārmaiņu radītu risku apdrošināšanu;

| 127. | īpaši uzsver, ka turpmākā politika ES ir jāveido, ņemot vērā savas ekonomikas salīdzinoši stiprās un vājās puses, sevišķi attiecībā uz visiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kurus ES paraksta, un ņemot vērā arī pasākumus, kas veikti, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, un šādu pasākumu rezultātā gūto saimniecisko labumu; |
| --- | --- |

127.

īpaši uzsver, ka turpmākā politika ES ir jāveido, ņemot vērā savas ekonomikas salīdzinoši stiprās un vājās puses, sevišķi attiecībā uz visiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kurus ES paraksta, un ņemot vērā arī pasākumus, kas veikti, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, un šādu pasākumu rezultātā gūto saimniecisko labumu;

| 128. | norāda, ka ģeoloģisku, politisku un fiskālu atšķirību dēļ dažādos reģionos ir dažādas enerģijas cenas un ka zemu enerģijas cenu vislabāk var nodrošināt, pilnībā izmantojot pašas ES ilgtspējīgos energoresursus; prasa, lai Komisija vispusīgi izanalizētu sistēmas kopējās izmaksas un dažādu energoresursu iedarbību, kā arī šo resursu ietekmi uz pietiekamu ražošanas jaudu ilgtermiņā; |
| --- | --- |

128.

norāda, ka ģeoloģisku, politisku un fiskālu atšķirību dēļ dažādos reģionos ir dažādas enerģijas cenas un ka zemu enerģijas cenu vislabāk var nodrošināt, pilnībā izmantojot pašas ES ilgtspējīgos energoresursus; prasa, lai Komisija vispusīgi izanalizētu sistēmas kopējās izmaksas un dažādu energoresursu iedarbību, kā arī šo resursu ietekmi uz pietiekamu ražošanas jaudu ilgtermiņā;

| 129. | norāda, ka ES pieejamie resursi ir ierobežoti un ka ES importē aptuveni 60 % no sava gāzes patēriņa, vairāk nekā 80 % no sava naftas patēriņa un gandrīz 50 % no enerģijas ražošanai izmantotajām oglēm; šajā kontekstā uzstāj, lai līdz 2030. gadam īstenojamās politikas pamatdokumentā īpaša uzmanība būtu pievērsta ilgtspējīgiem un atjaunojamiem energoresursiem Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

129.

norāda, ka ES pieejamie resursi ir ierobežoti un ka ES importē aptuveni 60 % no sava gāzes patēriņa, vairāk nekā 80 % no sava naftas patēriņa un gandrīz 50 % no enerģijas ražošanai izmantotajām oglēm; šajā kontekstā uzstāj, lai līdz 2030. gadam īstenojamās politikas pamatdokumentā īpaša uzmanība būtu pievērsta ilgtspējīgiem un atjaunojamiem energoresursiem Eiropas Savienībā;

| 130. | uzsver, ka tādas pamatvērtības kā sociālais dialogs un darba ņēmēju līdzdalība ir galvenie līdzekļi, kas, no vienas puses, veicina stabilu un vienmērīgu sociālo kohēziju, kvalitatīvu nodarbinātību un jaunu darbvietu radīšanu un, no otras puses, vairo Eiropas valstu ekonomikas inovācijas potenciālu un konkurētspēju; |
| --- | --- |

130.

uzsver, ka tādas pamatvērtības kā sociālais dialogs un darba ņēmēju līdzdalība ir galvenie līdzekļi, kas, no vienas puses, veicina stabilu un vienmērīgu sociālo kohēziju, kvalitatīvu nodarbinātību un jaunu darbvietu radīšanu un, no otras puses, vairo Eiropas valstu ekonomikas inovācijas potenciālu un konkurētspēju;

| 131. | prasa veikt pasākumus, lai nepieļautu darbvietu zudumu tajās augsta oglekļa emisiju līmeņa nozarēs, kas tiek ietekmētas visvairāk (piemēram, elektroenerģijas ražošana, transports, būvniecība un energoietilpīgās nozares) un kas kopumā ir videi saudzīgākās un energoefektīvākās nozares pasaulē; prasa nodrošināt attiecīgajās augsta oglekļa emisiju līmeņa nozarēs strādājošajiem vieglākas iespējas atrast darbu citā nozarē, ja minētajās nozarēs samazināsies darbvietu skaits; |
| --- | --- |

131.

prasa veikt pasākumus, lai nepieļautu darbvietu zudumu tajās augsta oglekļa emisiju līmeņa nozarēs, kas tiek ietekmētas visvairāk (piemēram, elektroenerģijas ražošana, transports, būvniecība un energoietilpīgās nozares) un kas kopumā ir videi saudzīgākās un energoefektīvākās nozares pasaulē; prasa nodrošināt attiecīgajās augsta oglekļa emisiju līmeņa nozarēs strādājošajiem vieglākas iespējas atrast darbu citā nozarē, ja minētajās nozarēs samazināsies darbvietu skaits;

| 132. | uzsver, ka ienākumu atbalsta pasākumi ir jāveic līdz ar citiem pasākumiem, piemēram, apmācību, lai uzlabotu un saglabātu nodarbinātību, noturētu darba ņēmējus darba tirgū un novērstu prasmju degradāciju krīzes un pārstrukturēšanas apstākļos; |
| --- | --- |

132.

uzsver, ka ienākumu atbalsta pasākumi ir jāveic līdz ar citiem pasākumiem, piemēram, apmācību, lai uzlabotu un saglabātu nodarbinātību, noturētu darba ņēmējus darba tirgū un novērstu prasmju degradāciju krīzes un pārstrukturēšanas apstākļos;

Jāatzīst dalībvalstu atšķirīgā rīcībspēja

| 133. | atzinīgi vērtē Komisijas komentārus, proti, ka klimata un enerģētikas jomā noteiktie ES mērķi var dažādi ietekmēt dalībvalstis un to iedzīvotājus, tādēļ ir taisnīgi arī turpmāk strādāt, kopīgiem spēkiem līdzīgi sadalot slodzi un ņemot vērā katras atsevišķas (jo īpaši nopietnās finansiālās grūtībās nonākušas) valsts apstākļus (piemēram, IKP), valsts veikumu, samazinot emisijas kopš 1990. gada, emisiju apjomu uz vienu valsts iedzīvotāju, valsts ekonomisko potenciālu un emisiju samazināšanas iespējas, valsts atjaunojamos energoresursus, tai pieejamās tehnoloģijas un energotaupības potenciālu; |
| --- | --- |

133.

atzinīgi vērtē Komisijas komentārus, proti, ka klimata un enerģētikas jomā noteiktie ES mērķi var dažādi ietekmēt dalībvalstis un to iedzīvotājus, tādēļ ir taisnīgi arī turpmāk strādāt, kopīgiem spēkiem līdzīgi sadalot slodzi un ņemot vērā katras atsevišķas (jo īpaši nopietnās finansiālās grūtībās nonākušas) valsts apstākļus (piemēram, IKP), valsts veikumu, samazinot emisijas kopš 1990. gada, emisiju apjomu uz vienu valsts iedzīvotāju, valsts ekonomisko potenciālu un emisiju samazināšanas iespējas, valsts atjaunojamos energoresursus, tai pieejamās tehnoloģijas un energotaupības potenciālu;

| 134. | norāda, ka tādas dekarbonizācijas stratēģijas pieņemšana, kurā nav ņemta vērā dažu dalībvalstu situācija, var novest pie būtiska enerģētiskās nabadzības pieauguma šajās valstīs; |
| --- | --- |

134.

norāda, ka tādas dekarbonizācijas stratēģijas pieņemšana, kurā nav ņemta vērā dažu dalībvalstu situācija, var novest pie būtiska enerģētiskās nabadzības pieauguma šajās valstīs;

| 135. | uzsver, ka saskaņā ar LESD 194. pantu ES ir pilnībā jāizveido iekšējais enerģijas tirgus un jāveicina atjaunojamo energoresursu izmantošana un energoefektivitāte, turpretim dalībvalstis lemj par savu energoresursu struktūru un tām vajadzētu būt iespējai izmantot un izstrādāt atšķirīgas pieejas, pamatojoties uz tehnoloģijām un energoresursiem, kas ir videi saudzīgi, sociāli un ekonomiski pieņemami un kas, ievērojot Savienības noteiktos klimata un enerģētikas politikas mērķus, nodrošina vides aizsardzību un uzlabošanu; ir pārliecināts, ka turpmāk ikviens politikas pamatdokuments būtu jāizstrādā, ņemot vērā dalībvalstu neatkarību; |
| --- | --- |

135.

uzsver, ka saskaņā ar LESD 194. pantu ES ir pilnībā jāizveido iekšējais enerģijas tirgus un jāveicina atjaunojamo energoresursu izmantošana un energoefektivitāte, turpretim dalībvalstis lemj par savu energoresursu struktūru un tām vajadzētu būt iespējai izmantot un izstrādāt atšķirīgas pieejas, pamatojoties uz tehnoloģijām un energoresursiem, kas ir videi saudzīgi, sociāli un ekonomiski pieņemami un kas, ievērojot Savienības noteiktos klimata un enerģētikas politikas mērķus, nodrošina vides aizsardzību un uzlabošanu; ir pārliecināts, ka turpmāk ikviens politikas pamatdokuments būtu jāizstrādā, ņemot vērā dalībvalstu neatkarību;

| 136. | atzīst, ka atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas ietver ļoti daudz dažādu tehnisko risinājumu, ko var izmantot elektroenerģijas, apkures un dzesēšanas, kā arī transporta nozarē; uzsver, ka vispārējs atjaunojamiem energoresursiem noteikts mērķis, kas obligāti jāsasniedz līdz 2030. gadam, ļauj dalībvalstīm pašām brīvi izvēlēties, kurās enerģētikas nozarēs un tehnoloģijās un kad tām būtu jāiegulda līdzekļi, lai veicinātu katras attiecīgās nozares attīstību; |
| --- | --- |

136.

atzīst, ka atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas ietver ļoti daudz dažādu tehnisko risinājumu, ko var izmantot elektroenerģijas, apkures un dzesēšanas, kā arī transporta nozarē; uzsver, ka vispārējs atjaunojamiem energoresursiem noteikts mērķis, kas obligāti jāsasniedz līdz 2030. gadam, ļauj dalībvalstīm pašām brīvi izvēlēties, kurās enerģētikas nozarēs un tehnoloģijās un kad tām būtu jāiegulda līdzekļi, lai veicinātu katras attiecīgās nozares attīstību;

| 137. | atgādina Komisijai, ka Parlaments ir prasījis pieņemt tiesību aktus, saskaņā ar kuriem visām dalībvalstīm būtu obligāti jāizstrādā zema oglekļa emisiju līmeņa stratēģija laikposmam līdz 2050. gadam; uzskata — kaut gan šādi valsts līmenī sagatavoti stratēģiskie dokumenti nav juridiski saistoši, tie ir būtiski, lai investoriem un amatpersonām būtu skaidrs priekšstats par ilgtermiņa politikas virzienu un pasākumiem, kas būs vajadzīgi, lai mērķus sasniegtu; sagaida, ka Komisija piedāvās risinājumu slodzes sadalījumam starp dalībvalstīm un noteiks termiņu, līdz kuram šādi stratēģiskie dokumenti būs jāiesniedz izskatīšanai; ja kādu no šiem stratēģiskajiem dokumentiem Komisija atzīst par nereālu un ja attiecīgā dalībvalsts nevēlas sniegt atbilstošu precizējumu, aicina Komisiju ierosināt papildu pasākumus, kas būtu vajadzīgi, lai garantētu, ka Savienības noteiktie CO2 samazināšanas mērķi ir ticami; |
| --- | --- |

137.

atgādina Komisijai, ka Parlaments ir prasījis pieņemt tiesību aktus, saskaņā ar kuriem visām dalībvalstīm būtu obligāti jāizstrādā zema oglekļa emisiju līmeņa stratēģija laikposmam līdz 2050. gadam; uzskata — kaut gan šādi valsts līmenī sagatavoti stratēģiskie dokumenti nav juridiski saistoši, tie ir būtiski, lai investoriem un amatpersonām būtu skaidrs priekšstats par ilgtermiņa politikas virzienu un pasākumiem, kas būs vajadzīgi, lai mērķus sasniegtu; sagaida, ka Komisija piedāvās risinājumu slodzes sadalījumam starp dalībvalstīm un noteiks termiņu, līdz kuram šādi stratēģiskie dokumenti būs jāiesniedz izskatīšanai; ja kādu no šiem stratēģiskajiem dokumentiem Komisija atzīst par nereālu un ja attiecīgā dalībvalsts nevēlas sniegt atbilstošu precizējumu, aicina Komisiju ierosināt papildu pasākumus, kas būtu vajadzīgi, lai garantētu, ka Savienības noteiktie CO2 samazināšanas mērķi ir ticami;

| 138. | norāda, ka rīcība būtu jāplāno tā, lai galvenokārt īstenotu risinājumus, kas izstrādāti, ņemot vērā dalībvalstu esošo potenciālu, rentablu un ilgtspējīgu jauno tehnoloģiju izstrādes perspektīvas un ierosinātās politikas īstenošanas vispārējo ietekmi, jo tā būs iespējams piedāvāt emisiju samazināšanas mērķus nākamajiem gadiem; |
| --- | --- |

138.

norāda, ka rīcība būtu jāplāno tā, lai galvenokārt īstenotu risinājumus, kas izstrādāti, ņemot vērā dalībvalstu esošo potenciālu, rentablu un ilgtspējīgu jauno tehnoloģiju izstrādes perspektīvas un ierosinātās politikas īstenošanas vispārējo ietekmi, jo tā būs iespējams piedāvāt emisiju samazināšanas mērķus nākamajiem gadiem;

| 139. | prasa, lai Komisija panāktu, ka investīcijām ilgtspējīgās tehnoloģijās plašāk un efektīvāk tiek izmantoti esošie finansēšanas instrumenti (piemēram, NER300), šajā nolūkā visu vajadzīgo informāciju par finansiālajām iespējām valsts, reģionu un vietējā līmenī apkopojot vienotā, precīzā un viegli pieejamā datubāzē; |
| --- | --- |

139.

prasa, lai Komisija panāktu, ka investīcijām ilgtspējīgās tehnoloģijās plašāk un efektīvāk tiek izmantoti esošie finansēšanas instrumenti (piemēram, NER300), šajā nolūkā visu vajadzīgo informāciju par finansiālajām iespējām valsts, reģionu un vietējā līmenī apkopojot vienotā, precīzā un viegli pieejamā datubāzē;

| 140. | norāda — tas, ka MVU un pat smagās rūpniecības nozarēm nav pieejams kapitāls, un kapitāla izmaksas bieži vien ir šķērslis, kas neļauj ieguldīt līdzekļus kapitāla ziņā ietilpīgās tīrākās tehnoloģijās un energoefektivitātē; tādēļ prasa, lai Komisija apsvērtu iespēju izveidot fondu, kurš veicinātu novatorisku ilgtspējīgo tehnoloģiju izstrādi un atbalstītu ierosmes uzlabot energoietilpīgo rūpniecības nozaru produktivitāti, kurš varētu apvienot esošos un jaunos finansēšanas avotus un palīdzētu līdzsvarot investīciju struktūru un kuru varētu finansēt, cita starpā izmantojot arī daļu no ETS ieņēmumiem vai struktūrfondu vai Kohēzijas fonda līdzekļus; aicina Komisiju izstrādāt novatoriskus finanšu instrumentus, veicināt ietekmīgāku EIB un dalībvalstu valsts finanšu iestāžu darbību un piesaistīt finansējumu no pensiju fondiem un apdrošināšanas sabiedrībām; |
| --- | --- |

140.

norāda — tas, ka MVU un pat smagās rūpniecības nozarēm nav pieejams kapitāls, un kapitāla izmaksas bieži vien ir šķērslis, kas neļauj ieguldīt līdzekļus kapitāla ziņā ietilpīgās tīrākās tehnoloģijās un energoefektivitātē; tādēļ prasa, lai Komisija apsvērtu iespēju izveidot fondu, kurš veicinātu novatorisku ilgtspējīgo tehnoloģiju izstrādi un atbalstītu ierosmes uzlabot energoietilpīgo rūpniecības nozaru produktivitāti, kurš varētu apvienot esošos un jaunos finansēšanas avotus un palīdzētu līdzsvarot investīciju struktūru un kuru varētu finansēt, cita starpā izmantojot arī daļu no ETS ieņēmumiem vai struktūrfondu vai Kohēzijas fonda līdzekļus; aicina Komisiju izstrādāt novatoriskus finanšu instrumentus, veicināt ietekmīgāku EIB un dalībvalstu valsts finanšu iestāžu darbību un piesaistīt finansējumu no pensiju fondiem un apdrošināšanas sabiedrībām;

| 141. | dažām rūpniecības nozarēm ir vajadzīgas par jaunākajām vēl progresīvākas tehnoloģijas, lai turpinātu samazināt emisijas un uzlabotu energoefektivitāti, tādēļ prasa, lai Padome politikas pasākumos ietvertu nepārprotamas saistības finansēt pētniecību, izstrādi, eksperimentālas ražotnes un jaunu tehnoloģiju izmantošanu tik intensīvi, cik tas nepieciešams, lai sasniegtu 2030. gadam noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

141.

dažām rūpniecības nozarēm ir vajadzīgas par jaunākajām vēl progresīvākas tehnoloģijas, lai turpinātu samazināt emisijas un uzlabotu energoefektivitāti, tādēļ prasa, lai Padome politikas pasākumos ietvertu nepārprotamas saistības finansēt pētniecību, izstrādi, eksperimentālas ražotnes un jaunu tehnoloģiju izmantošanu tik intensīvi, cik tas nepieciešams, lai sasniegtu 2030. gadam noteiktos mērķus;

| 142. | prasa, lai ES īstenotu pragmatisku pieeju attiecībā uz jauniem tirgus modeļiem, regulējumu un finansēšanas modeļiem, kas būtu piemēroti ilgtspējīgiem risinājumiem enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

142.

prasa, lai ES īstenotu pragmatisku pieeju attiecībā uz jauniem tirgus modeļiem, regulējumu un finansēšanas modeļiem, kas būtu piemēroti ilgtspējīgiem risinājumiem enerģētikas nozarē;

Eiropas Savienība starptautiskā līmenī

| 143. | norāda, ka vairākas jaunās tirgus ekonomikas valstis un attīstītās valstis īsteno dažādas klimata politikas nostādnes un investīcijas, ieviešot arī savas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, kas veidotas pēc ES ETS parauga; atzinīgi vērtē iespēju nākotnē ES ETS sasaistīt ar citiem oglekļa tirdzniecības mehānismiem pasaulē, lai izveidotu globālu oglekļa tirgu; uzsver, ka ar šādu vispārēju pieeju varētu nodrošināt Eiropas uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus, piedāvājot vispusīgu un izmaksu ziņā efektīvu pieeju, kā pasaules mērogā risināt rūpniecības radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju problēmu; ņemot to vērā, uzskata, ka starptautiska emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēma lielā mērā palīdzētu īstenot jaunu, juridiski saistošu vispārēju nolīgumu attiecībā uz klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

143.

norāda, ka vairākas jaunās tirgus ekonomikas valstis un attīstītās valstis īsteno dažādas klimata politikas nostādnes un investīcijas, ieviešot arī savas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, kas veidotas pēc ES ETS parauga; atzinīgi vērtē iespēju nākotnē ES ETS sasaistīt ar citiem oglekļa tirdzniecības mehānismiem pasaulē, lai izveidotu globālu oglekļa tirgu; uzsver, ka ar šādu vispārēju pieeju varētu nodrošināt Eiropas uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus, piedāvājot vispusīgu un izmaksu ziņā efektīvu pieeju, kā pasaules mērogā risināt rūpniecības radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju problēmu; ņemot to vērā, uzskata, ka starptautiska emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēma lielā mērā palīdzētu īstenot jaunu, juridiski saistošu vispārēju nolīgumu attiecībā uz klimata pārmaiņām;

| 144. | uzsver, ka centieni ciešāk sadarboties, īstenojot enerģētikas politiku, ir jāatspoguļo arī ārējā enerģētikas politikā, un tādēļ prasa enerģētikas jomā nolīgumus ar trešām valstīm slēgt ES līmenī un noteikt stabilus ES enerģētikas politikas mērķus; |
| --- | --- |

144.

uzsver, ka centieni ciešāk sadarboties, īstenojot enerģētikas politiku, ir jāatspoguļo arī ārējā enerģētikas politikā, un tādēļ prasa enerģētikas jomā nolīgumus ar trešām valstīm slēgt ES līmenī un noteikt stabilus ES enerģētikas politikas mērķus;

| 145. | norāda, ka līderpozīciju atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju jomā Eiropas Savienībai nodrošina inovācija ražošanas nozarē un arī tādās jomās kā sistēmu integrēšana; atzīst, ka, pieņemot saistošus mērķus 2030. gadam, ES darbosies kā kompetences kopa, paverot ceļu kvalitatīvu un izmaksu ziņā konkurētspējīgu produktu izstrādei; ir pārliecināts, ka tas labvēlīgi ietekmēs iekšējo tirgu un, pateicoties ES konkurētspējai, arī nodrošinās, lai Eiropas uzņēmumiem būtu pieejami strauji augošie trešo valstu tirgi; norāda — ja netiks pieņemts vērienīgs līdz 2030. gadam īstenojamu pasākumu kopums, ES var zaudēt savu tirgus un tehnoloģiju līdera pozīciju; |
| --- | --- |

145.

norāda, ka līderpozīciju atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju jomā Eiropas Savienībai nodrošina inovācija ražošanas nozarē un arī tādās jomās kā sistēmu integrēšana; atzīst, ka, pieņemot saistošus mērķus 2030. gadam, ES darbosies kā kompetences kopa, paverot ceļu kvalitatīvu un izmaksu ziņā konkurētspējīgu produktu izstrādei; ir pārliecināts, ka tas labvēlīgi ietekmēs iekšējo tirgu un, pateicoties ES konkurētspējai, arī nodrošinās, lai Eiropas uzņēmumiem būtu pieejami strauji augošie trešo valstu tirgi; norāda — ja netiks pieņemts vērienīgs līdz 2030. gadam īstenojamu pasākumu kopums, ES var zaudēt savu tirgus un tehnoloģiju līdera pozīciju;

| 146. | atzīst, ka saistošie mērķi, kas jāsasniedz līdz 2020. gadam, un atjaunojamo energoresursu politikas pamatnostādnes ir svarīgi elementi, kas palīdz ES iegūt vadošo pozīciju pasaules tirgos tehnoloģiju jomā un padara to par inovācijas līderi atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju jomā; uzsver, ka turpmāka šīs politikas īstenošana, pieņemot saistošu atjaunojamiem energoresursiem noteiktu mērķi, kas jāsasniedz līdz 2030. gadam, ļautu ES pat ekonomisku grūtību apstākļos konkurēt ar Ķīnu, ASV, Dienvidkoreju, Japānu un Indiju par tehnoloģiju līdera pozīciju nākotnes tirgos; |
| --- | --- |

146.

atzīst, ka saistošie mērķi, kas jāsasniedz līdz 2020. gadam, un atjaunojamo energoresursu politikas pamatnostādnes ir svarīgi elementi, kas palīdz ES iegūt vadošo pozīciju pasaules tirgos tehnoloģiju jomā un padara to par inovācijas līderi atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju jomā; uzsver, ka turpmāka šīs politikas īstenošana, pieņemot saistošu atjaunojamiem energoresursiem noteiktu mērķi, kas jāsasniedz līdz 2030. gadam, ļautu ES pat ekonomisku grūtību apstākļos konkurēt ar Ķīnu, ASV, Dienvidkoreju, Japānu un Indiju par tehnoloģiju līdera pozīciju nākotnes tirgos;

| 147. | norāda, ka 138 pasaules valstīs atjaunojamiem energoresursiem noteiktie mērķi un politikas nostādnes ir pielāgotas attiecīgās valsts vajadzībām; atzīst, ka videi saudzīgās tehnoloģijās ieguldīto līdzekļu apjoms Indijā, Ķīnā un ASV palielinās krietni ātrāk nekā ES; šajā sakarībā uzsver, ka ES vēl nebūt nav gatava visu paveikt pašas spēkiem, gluži otrādi — tā var palaist garām izdevību izmantot ekonomikas attīstībai labvēlīgas iespējas, ko piedāvā aktuālais pārejas process enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

147.

norāda, ka 138 pasaules valstīs atjaunojamiem energoresursiem noteiktie mērķi un politikas nostādnes ir pielāgotas attiecīgās valsts vajadzībām; atzīst, ka videi saudzīgās tehnoloģijās ieguldīto līdzekļu apjoms Indijā, Ķīnā un ASV palielinās krietni ātrāk nekā ES; šajā sakarībā uzsver, ka ES vēl nebūt nav gatava visu paveikt pašas spēkiem, gluži otrādi — tā var palaist garām izdevību izmantot ekonomikas attīstībai labvēlīgas iespējas, ko piedāvā aktuālais pārejas process enerģētikas jomā;

| 148. | uzsver — vispirms ir jāpanāk, lai attīstītās valstis pašas ātri samazinātu savas emisijas un nodrošinātu, ka jaunattīstības valstīm ir pieejams pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumiem nepieciešamais finansējums; tomēr brīdina, ka tā vietā nevajadzētu izmantot kompensācijas mehānismus, piemēram, tīras attīstības mehānismu (CDM), jo uzskata, ka šādi mehānismi nav izrādījušies efektīvi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas instrumenti un ka tie kavē būtiskas strukturālas izmaiņas attīstīto valstu ekonomikā; |
| --- | --- |

148.

uzsver — vispirms ir jāpanāk, lai attīstītās valstis pašas ātri samazinātu savas emisijas un nodrošinātu, ka jaunattīstības valstīm ir pieejams pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumiem nepieciešamais finansējums; tomēr brīdina, ka tā vietā nevajadzētu izmantot kompensācijas mehānismus, piemēram, tīras attīstības mehānismu (CDM), jo uzskata, ka šādi mehānismi nav izrādījušies efektīvi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas instrumenti un ka tie kavē būtiskas strukturālas izmaiņas attīstīto valstu ekonomikā;

| 149. | akcentē nepieciešamību saskaņoti noteikt mērķus attīstības un klimata pārmaiņu jomā; uzsver — klimata pārmaiņas apdraud veselu reģionu spēju nodrošināt sevi ar pārtiku, un tas liecina, ka saikne ar mērķi izskaust nabadzību pasaulē ir gan Tūkstošgades attīstības mērķu, gan Rio+20 konferencē iesāktā ilgtspējīgas attīstības mērķu noteikšanas procesa pamatā; prasa šos divus procesus apvienot, izveidojot visaptverošu sistēmu rīcībai laikposmā pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

149.

akcentē nepieciešamību saskaņoti noteikt mērķus attīstības un klimata pārmaiņu jomā; uzsver — klimata pārmaiņas apdraud veselu reģionu spēju nodrošināt sevi ar pārtiku, un tas liecina, ka saikne ar mērķi izskaust nabadzību pasaulē ir gan Tūkstošgades attīstības mērķu, gan Rio+20 konferencē iesāktā ilgtspējīgas attīstības mērķu noteikšanas procesa pamatā; prasa šos divus procesus apvienot, izveidojot visaptverošu sistēmu rīcībai laikposmā pēc 2015. gada;

| 150. | norāda, ka ES ir svarīgi saglabāt savu līdera un celmlauža pozīciju un dalībvalstīm ir svarīgi paust vienotu viedokli, aizstāvot spēcīgu kopējo nostāju sarunās par klimatu, lai panāktu, ka 2015. gadā Parīzē tiek parakstīts jauns, saistošs vispārējais nolīgums attiecībā uz klimata pārmaiņām; uzsver, ka ES ir jārāda piemērs un, gatavojoties augstākā līmeņa sanāksmei, kas tiks rīkota pēc ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon iniciatīvas, laicīgi jāpieņem vērienīgs un saistošs politikas pamatdokuments, jo tas pozitīvi ietekmēs sarunas; prasa, lai Komisija apsvērtu iespēju daļu no emisijas kvotu izsolēs iegūtajiem līdzekļiem izmantot ES starptautisko saistību izpildei klimata jomā attiecībā uz jaunattīstības valstīm pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumiem vajadzīgā finansējuma nodrošināšanu; |
| --- | --- |

150.

norāda, ka ES ir svarīgi saglabāt savu līdera un celmlauža pozīciju un dalībvalstīm ir svarīgi paust vienotu viedokli, aizstāvot spēcīgu kopējo nostāju sarunās par klimatu, lai panāktu, ka 2015. gadā Parīzē tiek parakstīts jauns, saistošs vispārējais nolīgums attiecībā uz klimata pārmaiņām; uzsver, ka ES ir jārāda piemērs un, gatavojoties augstākā līmeņa sanāksmei, kas tiks rīkota pēc ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon iniciatīvas, laicīgi jāpieņem vērienīgs un saistošs politikas pamatdokuments, jo tas pozitīvi ietekmēs sarunas; prasa, lai Komisija apsvērtu iespēju daļu no emisijas kvotu izsolēs iegūtajiem līdzekļiem izmantot ES starptautisko saistību izpildei klimata jomā attiecībā uz jaunattīstības valstīm pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumiem vajadzīgā finansējuma nodrošināšanu;

| 151. | uzsver, ka finansējumam ir izšķiroša nozīme, lai jaunattīstības valstis spētu veikt vērienīgus pasākumus klimata jomā; tādēļ uzstāj, ka ir jāveido saskaņota ar klimata pārmaiņām saistīto vajadzību finansēšanas struktūra; prasa dalībvalstīm strādāt intensīvāk, lai palīdzētu īstenot attīstīto valstu apņemšanos — līdz 2020. gadam panākt, ka ar klimatu saistītām vajadzībām katru gadu ir nodrošināts vismaz USD 100 miljardu finansējums, turklāt īstenojot apņemšanos 0,7 % no NKI atvēlēt oficiālajai attīstības palīdzībai; |
| --- | --- |

151.

uzsver, ka finansējumam ir izšķiroša nozīme, lai jaunattīstības valstis spētu veikt vērienīgus pasākumus klimata jomā; tādēļ uzstāj, ka ir jāveido saskaņota ar klimata pārmaiņām saistīto vajadzību finansēšanas struktūra; prasa dalībvalstīm strādāt intensīvāk, lai palīdzētu īstenot attīstīto valstu apņemšanos — līdz 2020. gadam panākt, ka ar klimatu saistītām vajadzībām katru gadu ir nodrošināts vismaz USD 100 miljardu finansējums, turklāt īstenojot apņemšanos 0,7 % no NKI atvēlēt oficiālajai attīstības palīdzībai;

| 152. | atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon iniciatīvu “Ilgtspējīga enerģija visiem” (Sustainable Energy 4 All), kas popularizē energoefektivitāti un atjaunojamos energoresursus kā pašus būtiskākos klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanas instrumentus; prasa, lai ES atbalstītu šo programmu; |
| --- | --- |

152.

atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon iniciatīvu “Ilgtspējīga enerģija visiem” (Sustainable Energy 4 All), kas popularizē energoefektivitāti un atjaunojamos energoresursus kā pašus būtiskākos klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanas instrumentus; prasa, lai ES atbalstītu šo programmu;

| 153. | aicina dalībvalstis un citas iesaistītās personas gaidāmajās starptautiskajās sarunās — cerot uz iespēju panākt saistošu vienošanos, — pasaules līmenī risināt oglekļa emisiju pārvirzes jautājumu; |
| --- | --- |

153.

aicina dalībvalstis un citas iesaistītās personas gaidāmajās starptautiskajās sarunās — cerot uz iespēju panākt saistošu vienošanos, — pasaules līmenī risināt oglekļa emisiju pārvirzes jautājumu;

| 154. | tādēļ pieprasa labāku koordināciju starp Padomi, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu, lai starptautiskās organizācijās ES varētu paust vienotu viedokli un aktīvāk un ietekmīgāk veicināt ilgtspējīgas politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

154.

tādēļ pieprasa labāku koordināciju starp Padomi, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu, lai starptautiskās organizācijās ES varētu paust vienotu viedokli un aktīvāk un ietekmīgāk veicināt ilgtspējīgas politikas īstenošanu;

o

o o

| 155. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

155.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 188 E, 28.6.2012., 42. lpp.

(2)  OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.

(3)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

(4)  OV L 295, 12.11.2010., 1. lpp.

(5)  OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.

(6)  OV L 1, 4.1.2003., 65. lpp.

(7)  OV C 168 E, 14.6.2013., 72. lpp.

(8)  OV C 251 E, 31.8.2013., 75. lpp.

(9)  OV C 264 E, 13.9.2013., 59. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0088.

(11)  OV C 169 E, 15.6.2012., 66. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0443.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0444.

(14)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0452.

(15)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0374.

(16)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0201.

(17)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0344.

(18)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0443.

(19)  OV C 81 E, 15.3.2011., 107. lpp.

(20)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf

(21)  OV C 332 E, 15.11.2013., 28. lpp.

(22)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0300.

(23)  Eiropas Komisijas 2012. gada 18. aprīļa dienestu darba dokuments “Ekoizaugsmei piemītošā nodarbinātības potenciāla pilnvērtīga izmantošana” (SWD(2012)0092).

---

Ceturtdiena, 2014. gada 6. februāra

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/103 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/103

---

P7_TA(2014)0096

Svaigas, atdzesētas un saldētas cūkgaļas, aitas gaļas, kazas gaļas un mājputnu gaļas izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Komisijas 2013. gada 13. decembra Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1337/2013, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai (2014/2530(RSP))

(2017/C 093/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 13. decembra Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1337/2013, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 13. decembra Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1337/2013, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (2) (“regula par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem”), un jo īpaši tās 7. panta 1. punktu un 26. panta 2., 8. un 9. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (2) (“regula par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem”), un jo īpaši tās 7. panta 1. punktu un 26. panta 2., 8. un 9. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3), jo īpaši tās 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3), jo īpaši tās 11. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 2. panta b) apakšpunktā ir noteikta prasība, ka gaļai, uz kuru attiecas kombinētās nomenklatūras (“KN”) kodi, kas uzskaitīti šīs regulas XI pielikumā (tostarp svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai), izcelsmes valsts norādīšana ir obligāta; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 2. panta b) apakšpunktā ir noteikta prasība, ka gaļai, uz kuru attiecas kombinētās nomenklatūras (“KN”) kodi, kas uzskaitīti šīs regulas XI pielikumā (tostarp svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai), izcelsmes valsts norādīšana ir obligāta;

| B. | tā kā Regulas 26. panta 2. punkta piemērošana ir atkarīga no tā paša panta 8. punktā minēto īstenošanas aktu pieņemšanas (tāpēc arī tika pieņemta attiecīgā Komisijas īstenošanas regula); tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1169/2011 59. apsvērumu šajos īstenošanas aktos ir jānosaka izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšanas veids gaļai, kas minēta 26. panta 2. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Regulas 26. panta 2. punkta piemērošana ir atkarīga no tā paša panta 8. punktā minēto īstenošanas aktu pieņemšanas (tāpēc arī tika pieņemta attiecīgā Komisijas īstenošanas regula); tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1169/2011 59. apsvērumu šajos īstenošanas aktos ir jānosaka izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšanas veids gaļai, kas minēta 26. panta 2. punkta b) apakšpunktā;

| C. | tā kā Regulas 26. panta 9. punktā Komisiju aicina ziņojumos un ietekmes novērtējumos par minētā panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošanu, inter alia, apsvērt iespēju ieviest noteikumus par produkta izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādēm, īpaši attiecībā uz katru no šādiem dzīvnieku dzīves būtiskajiem punktiem –– dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vietu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulas 26. panta 9. punktā Komisiju aicina ziņojumos un ietekmes novērtējumos par minētā panta 2. punkta b) apakšpunkta piemērošanu, inter alia, apsvērt iespēju ieviest noteikumus par produkta izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādēm, īpaši attiecībā uz katru no šādiem dzīvnieku dzīves būtiskajiem punktiem –– dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vietu;

| D. | tā kā 2010. gada 16. jūnijā, balsojot par regulu par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem, Parlaments atbalstīja dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas izcelsmes valsts norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai gaļai (4); |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gada 16. jūnijā, balsojot par regulu par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem, Parlaments atbalstīja dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas izcelsmes valsts norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai gaļai (4);

| E. | tā kā saskaņā ar regulas par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 7. panta 1. punktu pārtikas produktu informācija saistībā ar tiem raksturīgajām pazīmēm un jo īpaši to izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu nedrīkst būt maldinoša; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar regulas par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 7. panta 1. punktu pārtikas produktu informācija saistībā ar tiem raksturīgajām pazīmēm un jo īpaši to izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu nedrīkst būt maldinoša;

| F. | tā kā izcelsmes vietas norādīšana liellopu gaļai un liellopu gaļas produktiem Savienībā ir obligāta –– to ieviesa saistībā ar govju sūkļveida encefalopātijas (BSE) radīto krīzi (5), un Savienības noteikumi par liellopu gaļas marķēšanu ir spēkā kopš 2002. gada 1. janvāra; tā kā minētajos marķēšanas noteikumos jau ir iekļauta dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vieta; |
| --- | --- |

F.

tā kā izcelsmes vietas norādīšana liellopu gaļai un liellopu gaļas produktiem Savienībā ir obligāta –– to ieviesa saistībā ar govju sūkļveida encefalopātijas (BSE) radīto krīzi (5), un Savienības noteikumi par liellopu gaļas marķēšanu ir spēkā kopš 2002. gada 1. janvāra; tā kā minētajos marķēšanas noteikumos jau ir iekļauta dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vieta;

| G. | tā kā minētie noteikumi, ko piemēro liellopu gaļai un liellopu gaļas produktiem, ir paaugstinājuši patērētāju prasības saistībā ar informāciju arī par citu Savienībā plaši patērētu gaļas veidu izcelsmi; |
| --- | --- |

G.

tā kā minētie noteikumi, ko piemēro liellopu gaļai un liellopu gaļas produktiem, ir paaugstinājuši patērētāju prasības saistībā ar informāciju arī par citu Savienībā plaši patērētu gaļas veidu izcelsmi;

| H. | tā kā regulas par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 31. apsvērumā uzsvērts, ka gaļas izcelsme izraisa lielākās patērētāju bažas un ka tas ir radījis noteiktas patērētāju prasības attiecībā uz precīzas informācijas saņemšanu par gaļas izcelsmes valsti; tā kā to apstiprina arī nesen veiktie pētījumi un ziņojumi par patērētāju apsekojumiem (6); |
| --- | --- |

H.

tā kā regulas par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 31. apsvērumā uzsvērts, ka gaļas izcelsme izraisa lielākās patērētāju bažas un ka tas ir radījis noteiktas patērētāju prasības attiecībā uz precīzas informācijas saņemšanu par gaļas izcelsmes valsti; tā kā to apstiprina arī nesen veiktie pētījumi un ziņojumi par patērētāju apsekojumiem (6);

| I. | tā kā –– lai patērētājiem sniegtu precīzu informāciju par gaļas izcelsmi, norādei par dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vietu jābūt atspoguļotai pārtikas marķējumā; tā kā tas arī ļautu patērētājiem iegūt plašāku izpratni par dzīvnieku labturības standartiem un vides ietekmi uz gaļas produktu; |
| --- | --- |

I.

tā kā –– lai patērētājiem sniegtu precīzu informāciju par gaļas izcelsmi, norādei par dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vietu jābūt atspoguļotai pārtikas marķējumā; tā kā tas arī ļautu patērētājiem iegūt plašāku izpratni par dzīvnieku labturības standartiem un vides ietekmi uz gaļas produktu;

| J. | tā kā nesenie skandāli, tostarp par liellopu gaļas nelikumīgo aizstāšanu ar zirga gaļu, ir parādījuši, ka patērētājiem vajadzīgi stingrāki noteikumi par izcelsmes izsekojamību un patērētāju informācija un viņi to vēlas; |
| --- | --- |

J.

tā kā nesenie skandāli, tostarp par liellopu gaļas nelikumīgo aizstāšanu ar zirga gaļu, ir parādījuši, ka patērētājiem vajadzīgi stingrāki noteikumi par izcelsmes izsekojamību un patērētāju informācija un viņi to vēlas;

| K. | tā kā Savienības un ārpussavienības preces apzīmējumiem maltai gaļai un atgriezumiem nav gandrīz nekādas nozīmes un tas varētu radīt nevēlamu precedentu, jo īpaši saistībā ar turpmākajām izcelsmes valsts norādēm gaļai, ko izmanto kā sastāvdaļu; tā kā ieviestās prasības par izcelsmes norādēm liellopu gaļai parāda, ka precīzākas izcelsmes norādes maltai gaļai un atgriezumiem ir gan iespējamas, gan atbilstošas, lai nodrošinātu patērētāju informāciju un izsekojamību, |
| --- | --- |

K.

tā kā Savienības un ārpussavienības preces apzīmējumiem maltai gaļai un atgriezumiem nav gandrīz nekādas nozīmes un tas varētu radīt nevēlamu precedentu, jo īpaši saistībā ar turpmākajām izcelsmes valsts norādēm gaļai, ko izmanto kā sastāvdaļu; tā kā ieviestās prasības par izcelsmes norādēm liellopu gaļai parāda, ka precīzākas izcelsmes norādes maltai gaļai un atgriezumiem ir gan iespējamas, gan atbilstošas, lai nodrošinātu patērētāju informāciju un izsekojamību,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regula pārsniedz tai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1169/2011 sniegtās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Komisijas īstenošanas regula pārsniedz tai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1169/2011 sniegtās īstenošanas pilnvaras;

| 2. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas regulu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atsaukt īstenošanas regulu;

| 3. | aicina Komisiju sagatavot pārstrādātu īstenošanas regulas versiju, tajā iekļaujot dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vietas obligātās marķēšanas prasību neapstrādātai cūku, putnu, aitu un kazu gaļai atbilstoši spēkā esošajiem liellopu gaļas izcelsmes marķēšanas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju sagatavot pārstrādātu īstenošanas regulas versiju, tajā iekļaujot dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vietas obligātās marķēšanas prasību neapstrādātai cūku, putnu, aitu un kazu gaļai atbilstoši spēkā esošajiem liellopu gaļas izcelsmes marķēšanas tiesību aktiem;

| 4. | aicina Komisiju no īstenošanas regulas svītrot visas atkāpes attiecībā uz malto gaļu un atgriezumiem; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju no īstenošanas regulas svītrot visas atkāpes attiecībā uz malto gaļu un atgriezumiem;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 335, 14.12.2013., 19. lpp.

(2)  OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

(3)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(4)  OV C 236 E, 12.8.2011., 187. lpp.

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.)

(6)  Piemēram: Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz gaļu, ko izmanto kā pārtikas sastāvdaļu (COM(2013)0755) un tam pievienotais Komisijas dienestu 2013. gada 17. decembra darba dokuments par tās gaļas izcelsmes marķēšanu, ko izmanto kā sastāvdaļu –– patērētāju attieksme, iespējamo scenāriju un ietekmes izvērtēšana (SWD(2013)0437), un Eiropas Patērētāju organizācijas (BEUC) 2013. gada 24. janvāra pētījums par izcelsmes marķējumu (sk. http://www.beuc.org/Content/Default.asp?PageID=2139).

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/105 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/105

---

P7_TA(2014)0098

Stāvoklis Ukrainā

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Ukrainā (2014/2547(RSP))

(2017/C 093/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem un Austrumu partnerības nākotni, jo īpaši attiecībā uz Ukrainu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem un Austrumu partnerības nākotni, jo īpaši attiecībā uz Ukrainu (1),

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību — Eiropas Parlamenta nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību — Eiropas Parlamenta nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par Krievijas izdarīto spiedienu uz Austrumu partnerības valstīm (saistībā ar gaidāmo Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi Viļņā) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par Krievijas izdarīto spiedienu uz Austrumu partnerības valstīm (saistībā ar gaidāmo Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi Viļņā) (3),

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes 2013. gada 29. novembra kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes 2013. gada 29. novembra kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. janvāra secinājumus par Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. janvāra secinājumus par Ukrainu,

| — | ņemot vērā premjerministra M. Azarova un viņa valdības atkāpšanos 2014. gada 28. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā premjerministra M. Azarova un viņa valdības atkāpšanos 2014. gada 28. janvārī,

| — | ņemot vērā Višegradas grupas valstu premjerministru 2014. gada 29. janvāra kopīgo paziņojumu par Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Višegradas grupas valstu premjerministru 2014. gada 29. janvāra kopīgo paziņojumu par Ukrainu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Ukrainas partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 1998. gada 1. martā, un 2012. gada 30. martā parafēto jauno asociācijas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Ukrainas partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 1998. gada 1. martā, un 2012. gada 30. martā parafēto jauno asociācijas nolīgumu,

| — | ņemot vērā ES un Krievijas 2014. gada 28. janvāra augstākā līmeņa sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Krievijas 2014. gada 28. janvāra augstākā līmeņa sanāksmi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā demonstrācijas, kas sākās pirms vairāk nekā diviem mēnešiem kā sekas prezidenta V. Janukoviča lēmumam neparakstīt asociācijas nolīgumu ar ES, joprojām turpinās galvaspilsētā un neapmierinātība izplatās arī citās pilsētās, tostarp Ukrainas austrumu reģionos; tā kā tautas sacelšanās Ukrainā ir izvērsusies lielākajā daļā reģionu un šajos reģionos varu ir pārņēmuši iedzīvotāji; |
| --- | --- |

A.

tā kā demonstrācijas, kas sākās pirms vairāk nekā diviem mēnešiem kā sekas prezidenta V. Janukoviča lēmumam neparakstīt asociācijas nolīgumu ar ES, joprojām turpinās galvaspilsētā un neapmierinātība izplatās arī citās pilsētās, tostarp Ukrainas austrumu reģionos; tā kā tautas sacelšanās Ukrainā ir izvērsusies lielākajā daļā reģionu un šajos reģionos varu ir pārņēmuši iedzīvotāji;

| B. | tā kā pēdējo nedēļu laikā stāvoklis ir vēl vairāk pasliktinājies, tam notiekot strauji, un aizvien vairāk cilvēku iziet ielās, lai aizstāvētu demokrātiju un pilsoniskās brīvības pēc tam, kad ātrās reaģēšanas policijas vienība “Berkut” ar brutālu spēku vērsās pret demonstrantiem, cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējo nedēļu laikā stāvoklis ir vēl vairāk pasliktinājies, tam notiekot strauji, un aizvien vairāk cilvēku iziet ielās, lai aizstāvētu demokrātiju un pilsoniskās brīvības pēc tam, kad ātrās reaģēšanas policijas vienība “Berkut” ar brutālu spēku vērsās pret demonstrantiem, cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem;

| C. | tā kā, neraugoties uz starptautisko spiedienu, Ukrainas varas iestādes turpina īstenot iebiedēšanas, represiju, spīdzināšanas un vardarbības politiku pret protestētājiem, kā rezultātā vairāk nekā 2 000 cilvēku ir ievainoti, daudzi nelikumīgi aizturēti un vismaz seši cilvēki ir nogalināti; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neraugoties uz starptautisko spiedienu, Ukrainas varas iestādes turpina īstenot iebiedēšanas, represiju, spīdzināšanas un vardarbības politiku pret protestētājiem, kā rezultātā vairāk nekā 2 000 cilvēku ir ievainoti, daudzi nelikumīgi aizturēti un vismaz seši cilvēki ir nogalināti;

| D. | tā kā fakts, ka valdība 2014. gada 16. janvārī pieņēma virkni pret protestiem vērstu likumu, kuru lielākā daļa būtiski ierobežo vārda un pulcēšanās brīvību, izraisīja starptautisku sašutumu un provocēja vardarbīgas sadursmes Kijevā, kuru rezultātā gāja bojā cilvēki; |
| --- | --- |

D.

tā kā fakts, ka valdība 2014. gada 16. janvārī pieņēma virkni pret protestiem vērstu likumu, kuru lielākā daļa būtiski ierobežo vārda un pulcēšanās brīvību, izraisīja starptautisku sašutumu un provocēja vardarbīgas sadursmes Kijevā, kuru rezultātā gāja bojā cilvēki;

| E. | tā kā ikviens spēka pielietojums vai ārkārtas stāvokļa izsludināšana tiks uzskatīti par kriminālnoziegumu un pamattiesību pārkāpumu, kam būs tālejošas starptautiskas sekas; |
| --- | --- |

E.

tā kā ikviens spēka pielietojums vai ārkārtas stāvokļa izsludināšana tiks uzskatīti par kriminālnoziegumu un pamattiesību pārkāpumu, kam būs tālejošas starptautiskas sekas;

| F. | tā kā Eiropas Parlamenta delegācija ad hoc vizītē Kijevā 2014. gada 28.–30. janvārī tikās ar varas iestādēm un Eiromaidanu, politisko opozīciju un baznīcas līderiem un ieguva vispusīgu un padziļinātu analīzi par stāvokli Ukrainā, |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Parlamenta delegācija ad hoc vizītē Kijevā 2014. gada 28.–30. janvārī tikās ar varas iestādēm un Eiromaidanu, politisko opozīciju un baznīcas līderiem un ieguva vispusīgu un padziļinātu analīzi par stāvokli Ukrainā,

| 1. | atzinīgi vērtē Ukrainas tautas demokrātisko garu un izturību pēc divu mēnešu ilgiem drosmīgiem protestiem, ko varas iestādes centās brutāli apkarot, un pauž dziļu solidaritāti un atbalstu tautas centieniem par brīvu, demokrātisku, neatkarīgu Ukrainu un virzību uz Eiropu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Ukrainas tautas demokrātisko garu un izturību pēc divu mēnešu ilgiem drosmīgiem protestiem, ko varas iestādes centās brutāli apkarot, un pauž dziļu solidaritāti un atbalstu tautas centieniem par brīvu, demokrātisku, neatkarīgu Ukrainu un virzību uz Eiropu;

| 2. | pauž dziļas bažas par nopietno politisko krīzi Ukrainā un vardarbīgajām sadursmēm Kijevā un citās Ukrainas pilsētās; stingri aicina rast krīzei politisku risinājumu un iestājas par patiesi demokrātiskām diskusijām par to, kādā veidā un kādiem līdzekļiem pārvarēt valstī konfrontāciju un šķelšanās; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļas bažas par nopietno politisko krīzi Ukrainā un vardarbīgajām sadursmēm Kijevā un citās Ukrainas pilsētās; stingri aicina rast krīzei politisku risinājumu un iestājas par patiesi demokrātiskām diskusijām par to, kādā veidā un kādiem līdzekļiem pārvarēt valstī konfrontāciju un šķelšanās;

| 3. | stingri nosoda vardarbības pieaugumu pret miermīlīgiem iedzīvotājiem, žurnālistiem, studentiem, pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, opozīcijas politiķiem un garīdzniekiem un izsaka dziļu līdzjūtību no vardarbības Ukrainā cietušo ģimenēm; aicina Ukrainas varas iestādes pilnībā ievērot cilvēku pilsoniskās tiesības un pamatbrīvības un nekavējoties veikt pasākumus, lai izbeigtu nesodāmības situāciju, veicot izmeklēšanu un piespriežot sodu vardarbības pret miermīlīgiem demonstrantiem izdarītājiem; |
| --- | --- |

3.

stingri nosoda vardarbības pieaugumu pret miermīlīgiem iedzīvotājiem, žurnālistiem, studentiem, pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, opozīcijas politiķiem un garīdzniekiem un izsaka dziļu līdzjūtību no vardarbības Ukrainā cietušo ģimenēm; aicina Ukrainas varas iestādes pilnībā ievērot cilvēku pilsoniskās tiesības un pamatbrīvības un nekavējoties veikt pasākumus, lai izbeigtu nesodāmības situāciju, veicot izmeklēšanu un piespriežot sodu vardarbības pret miermīlīgiem demonstrantiem izdarītājiem;

| 4. | aicina arī “Maidana” protestētājus atturēties no spēka pielietošanas un saglabāt savas nostājas leģitimitāti mierīgā ceļā, un aicina visus opozīcijas līderus turpināt atturēties no neprovocētas vardarbības un panākt, lai protestētāji nepārkāpj miermīlīgu protestu robežas; |
| --- | --- |

4.

aicina arī “Maidana” protestētājus atturēties no spēka pielietošanas un saglabāt savas nostājas leģitimitāti mierīgā ceļā, un aicina visus opozīcijas līderus turpināt atturēties no neprovocētas vardarbības un panākt, lai protestētāji nepārkāpj miermīlīgu protestu robežas;

| 5. | pauž bažas par pārmērīgu vardarbības pielietošanu, ko veic drošības spēki un grupas “tituški”, un par ultranacionālistu vardarbības aktiem; |
| --- | --- |

5.

pauž bažas par pārmērīgu vardarbības pielietošanu, ko veic drošības spēki un grupas “tituški”, un par ultranacionālistu vardarbības aktiem;

| 6. | jo īpaši prasa, lai prezidents V. Janukovičs pārtrauc ātrās reaģēšanas policijas vienības “Berkut” un citu drošības spēku kaunpilnās darbības, tādas kā “Eiromaidana” atbalstītāju provocēšana, nolaupīšana, vajāšana, spīdzināšana, piekaušana un pazemošana, kā arī patvaļīgus arestus un nepamatoti ilgu pirmstiesas ieslodzījuma piemērošanu; jo īpaši pauž bažas par to, ka tiek saņemtas ziņas par spīdzināšanām, un uzsver Ukrainas starptautiskās saistības šajā sakarībā; norāda uz neseno gadījumu ar “Automaidana” līderi Dmitriju Bulatovu, kurš tika nolaupīts un spīdzināts; |
| --- | --- |

6.

jo īpaši prasa, lai prezidents V. Janukovičs pārtrauc ātrās reaģēšanas policijas vienības “Berkut” un citu drošības spēku kaunpilnās darbības, tādas kā “Eiromaidana” atbalstītāju provocēšana, nolaupīšana, vajāšana, spīdzināšana, piekaušana un pazemošana, kā arī patvaļīgus arestus un nepamatoti ilgu pirmstiesas ieslodzījuma piemērošanu; jo īpaši pauž bažas par to, ka tiek saņemtas ziņas par spīdzināšanām, un uzsver Ukrainas starptautiskās saistības šajā sakarībā; norāda uz neseno gadījumu ar “Automaidana” līderi Dmitriju Bulatovu, kurš tika nolaupīts un spīdzināts;

| 7. | aicina Ukrainas prezidentu Viktoru Janukoviču īstenot savas pilnvaras, lai šo praksi izbeigtu, un pieprasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot un politiski reabilitēt visus demonstrantus un politieslodzītos, kas tiek nelikumīgi turēti apcietinājumā, tostarp arī Jūliju Timošenko; prasa atzītas starptautiskas struktūras, piemēram, Eiropas Padomes aizgādībā izveidot neatkarīgu izmeklēšanas komiteju, kas izmeklētu visus kopš demonstrāciju sākuma notikušos cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

7.

aicina Ukrainas prezidentu Viktoru Janukoviču īstenot savas pilnvaras, lai šo praksi izbeigtu, un pieprasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot un politiski reabilitēt visus demonstrantus un politieslodzītos, kas tiek nelikumīgi turēti apcietinājumā, tostarp arī Jūliju Timošenko; prasa atzītas starptautiskas struktūras, piemēram, Eiropas Padomes aizgādībā izveidot neatkarīgu izmeklēšanas komiteju, kas izmeklētu visus kopš demonstrāciju sākuma notikušos cilvēktiesību pārkāpumus;

| 8. | atgādina, ka ES ir gatava parakstīt asociācijas nolīgumu par padziļinātas un vispusīgas brīvās tirdzniecības zonas izveidi ar Ukrainu, tiklīdz būs pārvarēta politiskā krīze un izpildītas attiecīgās prasības, kā to 2012. gada 10. decembrī noteikusi Ārlietu padome un ko atbalsta Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka ES ir gatava parakstīt asociācijas nolīgumu par padziļinātas un vispusīgas brīvās tirdzniecības zonas izveidi ar Ukrainu, tiklīdz būs pārvarēta politiskā krīze un izpildītas attiecīgās prasības, kā to 2012. gada 10. decembrī noteikusi Ārlietu padome un ko atbalsta Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcija;

| 9. | atzinīgi vērtē Ukrainas parlamenta (Verhovna Rada) lēmumu atcelt pret protestiem vērstos likumus un tā parakstīšanu no prezidenta V. Janukoviča puses kā pozitīvu soli ceļā uz krīzes politisku atrisināšanu; tomēr pauž nožēlu, ka 2014. gada 29. janvārī bez opozīcijas piekrišanas tika parakstīts amnestijas likums, kas pārvērš upurus par ķīlniekiem; uzskata, ka protestētāju atbrīvošana bez nosacījumiem ļoti veicinātu sarunas un nomierinātu sabiedrību; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Ukrainas parlamenta (Verhovna Rada) lēmumu atcelt pret protestiem vērstos likumus un tā parakstīšanu no prezidenta V. Janukoviča puses kā pozitīvu soli ceļā uz krīzes politisku atrisināšanu; tomēr pauž nožēlu, ka 2014. gada 29. janvārī bez opozīcijas piekrišanas tika parakstīts amnestijas likums, kas pārvērš upurus par ķīlniekiem; uzskata, ka protestētāju atbrīvošana bez nosacījumiem ļoti veicinātu sarunas un nomierinātu sabiedrību;

| 10. | mudina prezidentu un valdību nopietni iesaistīties iekļaujošā dialogā ar opozīciju, pilsonisko sabiedrību un “Maidana” protestētājiem, lai mazinātu spriedzi un situācijas polarizēšanos, kā arī rastu veidus, kā pašreizējo politisko un sociālo krīzi Ukrainā pārvarēt miermīlīgā veidā; |
| --- | --- |

10.

mudina prezidentu un valdību nopietni iesaistīties iekļaujošā dialogā ar opozīciju, pilsonisko sabiedrību un “Maidana” protestētājiem, lai mazinātu spriedzi un situācijas polarizēšanos, kā arī rastu veidus, kā pašreizējo politisko un sociālo krīzi Ukrainā pārvarēt miermīlīgā veidā;

| 11. | atgādina prezidentam V. Janukovičam, ka viņš ir atbildīgs Ukrainas tautas un starptautiskās sabiedrības priekšā atturēties no vardarbīgām metodēm, noregulēt pašreizējo politisko krīzi un ievērot tiesības rīkot miermīlīgus protestus; |
| --- | --- |

11.

atgādina prezidentam V. Janukovičam, ka viņš ir atbildīgs Ukrainas tautas un starptautiskās sabiedrības priekšā atturēties no vardarbīgām metodēm, noregulēt pašreizējo politisko krīzi un ievērot tiesības rīkot miermīlīgus protestus;

| 12. | prasa ES arī turpmāk būt par starpnieku un sekmēt spriedzes mazināšanos, konstruktīvāka politiskā dialoga panākšanu valstī un krīzes noregulēšanu, kā arī kliedēt totālo uzticības trūkumu; uzsver, ka šādam dialogam ir jābūt pārredzamam un tajā pilnībā jāiesaista “Eiromaidans” un pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

12.

prasa ES arī turpmāk būt par starpnieku un sekmēt spriedzes mazināšanos, konstruktīvāka politiskā dialoga panākšanu valstī un krīzes noregulēšanu, kā arī kliedēt totālo uzticības trūkumu; uzsver, ka šādam dialogam ir jābūt pārredzamam un tajā pilnībā jāiesaista “Eiromaidans” un pilsoniskā sabiedrība;

| 13. | uzskata — pēc daudzajiem Ukrainas ierindas pilsoņu, aktīvistu un politiķu lūgumiem —, ka Eiropas Parlamenta deputātu aktīva klātbūtne Kijevā varētu novērst turpmāku krīzes saasinājumu, un šajā ziņā prasa izveidot pastāvīgu Eiropas Parlamenta misiju Ukrainā, lai kliedētu spriedzi un sekmētu pušu dialogu; uzdod Priekšsēdētāju konferencei pēc iespējas drīz izveidot šādu misiju; |
| --- | --- |

13.

uzskata — pēc daudzajiem Ukrainas ierindas pilsoņu, aktīvistu un politiķu lūgumiem —, ka Eiropas Parlamenta deputātu aktīva klātbūtne Kijevā varētu novērst turpmāku krīzes saasinājumu, un šajā ziņā prasa izveidot pastāvīgu Eiropas Parlamenta misiju Ukrainā, lai kliedētu spriedzi un sekmētu pušu dialogu; uzdod Priekšsēdētāju konferencei pēc iespējas drīz izveidot šādu misiju;

| 14. | prasa ES iestādēm un dalībvalstīm veikt tūlītējus pasākumus, tostarp izdarīt pastiprinātu diplomātisko spiedienu un sagatavot individuālus mērķorientētus pasākumus (ceļošanas ierobežojumus un līdzekļu un īpašuma arestēšanu) pret visiem tiem Ukrainas ierēdņiem un likumdevējiem un to biznesa sponsoriem (oligarhiem), kas ir atbildīgi par uzbrukumiem protestētājiem un viņu nogalināšanu, un palielināt centienus izbeigt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ko piekopj Ukrainas uzņēmumi un uzņēmēji Eiropas bankās; |
| --- | --- |

14.

prasa ES iestādēm un dalībvalstīm veikt tūlītējus pasākumus, tostarp izdarīt pastiprinātu diplomātisko spiedienu un sagatavot individuālus mērķorientētus pasākumus (ceļošanas ierobežojumus un līdzekļu un īpašuma arestēšanu) pret visiem tiem Ukrainas ierēdņiem un likumdevējiem un to biznesa sponsoriem (oligarhiem), kas ir atbildīgi par uzbrukumiem protestētājiem un viņu nogalināšanu, un palielināt centienus izbeigt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ko piekopj Ukrainas uzņēmumi un uzņēmēji Eiropas bankās;

| 15. | prasa ES, ASV, SVF, Pasaules Bankai, ERAB un EIB turpināt darbu pie konkrētu finansiālā atbalsta pasākumu ilgtermiņa kopuma izstrādes nolūkā palīdzēt Ukrainai pārvarēt smago finansiālo un sociālo stāvokli un sniegt ekonomisku atbalstu, lai valdība sāktu Ukrainas ekonomikai nepieciešamās dziļās un visaptverošās reformas; |
| --- | --- |

15.

prasa ES, ASV, SVF, Pasaules Bankai, ERAB un EIB turpināt darbu pie konkrētu finansiālā atbalsta pasākumu ilgtermiņa kopuma izstrādes nolūkā palīdzēt Ukrainai pārvarēt smago finansiālo un sociālo stāvokli un sniegt ekonomisku atbalstu, lai valdība sāktu Ukrainas ekonomikai nepieciešamās dziļās un visaptverošās reformas;

| 16. | atzinīgi vērtē un atbalsta pašreizējo Eiropas Savienības un ASV darbu, lai izveidotu Ukrainai paredzētu nozīmīgu atbalsta pasākumu kopumu, kas būtu jāpiedāvā stabilai pagaidu valdībai, lai atvieglinātu pašreizējo saspīlēto stāvokli attiecībā uz maksājumiem; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē un atbalsta pašreizējo Eiropas Savienības un ASV darbu, lai izveidotu Ukrainai paredzētu nozīmīgu atbalsta pasākumu kopumu, kas būtu jāpiedāvā stabilai pagaidu valdībai, lai atvieglinātu pašreizējo saspīlēto stāvokli attiecībā uz maksājumiem;

| 17. | uzskata, ka viens no būtiskiem pasākumiem nolūkā atrisināt Ukrainas krīzi ir 2004. gada konstitūcijas atjaunošana, ko 2010. gadā nelikumīgi atcēla Konstitucionālā tiesa, apejot Ukrainas parlamentu, kā arī jāizveido pagaidu valdība un jārīko pirmstermiņa vēlēšanas; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka viens no būtiskiem pasākumiem nolūkā atrisināt Ukrainas krīzi ir 2004. gada konstitūcijas atjaunošana, ko 2010. gadā nelikumīgi atcēla Konstitucionālā tiesa, apejot Ukrainas parlamentu, kā arī jāizveido pagaidu valdība un jārīko pirmstermiņa vēlēšanas;

| 18. | prasa ES iestādēm un dalībvalstīm izrādīt lielu pretimnākšanu Ukrainas sabiedrībai, jo īpaši panākot strauju vienošanos par bezmaksas vīzu režīmu, kam sekotu bezvīzu režīma ieviešana; uzskata, ka vīzu nodeva ir ievērojami jāsamazina attiecībā uz Ukrainas jauniešiem, kā arī jānostiprina sadarbība pētniecības jomā, jāpaplašina jauniešu apmaiņas programmas un jāpalielina stipendiju pieejamība; |
| --- | --- |

18.

prasa ES iestādēm un dalībvalstīm izrādīt lielu pretimnākšanu Ukrainas sabiedrībai, jo īpaši panākot strauju vienošanos par bezmaksas vīzu režīmu, kam sekotu bezvīzu režīma ieviešana; uzskata, ka vīzu nodeva ir ievērojami jāsamazina attiecībā uz Ukrainas jauniešiem, kā arī jānostiprina sadarbība pētniecības jomā, jāpaplašina jauniešu apmaiņas programmas un jāpalielina stipendiju pieejamība;

| 19. | uzskata, ka ir vairāk jācenšas, lai ar Enerģētikas kopienas starpniecību Ukrainu iekļautu ES enerģijas tirgū; uzsver, ka bez ārvalstu iejaukšanās izlemt to, kāda būs valsts ģeopolitiskā orientēšanās un kādiem starptautiskiem nolīgumiem un kopienām Ukraina vēlas pievienoties, ir tikai un vienīgi Ukrainas tautas ziņā; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ir vairāk jācenšas, lai ar Enerģētikas kopienas starpniecību Ukrainu iekļautu ES enerģijas tirgū; uzsver, ka bez ārvalstu iejaukšanās izlemt to, kāda būs valsts ģeopolitiskā orientēšanās un kādiem starptautiskiem nolīgumiem un kopienām Ukraina vēlas pievienoties, ir tikai un vienīgi Ukrainas tautas ziņā;

| 20. | aicina Krieviju ieņemt konstruktīvu nostāju un atturēties no pretpasākumiem un nepamatota spiediena, kura mērķis ir graut tās kaimiņvalstu suverēnās tiesības brīvi noteikt savu nākotni; mudina ES un dalībvalstis runāt ar Krieviju vienā balsī, atbalstot uz Eiropu vērstos centienus Austrumu partnerības valstīs, kuras ir brīvi izvēlējušās padziļināt savas attiecības ar ES; uzsver, ka, izdarot politisku, ekonomisku un citādu spiedienu, tiek pārkāpts Helsinku nobeiguma akts un Budapeštas 1994. gada memorands attiecībā uz Ukrainas drošību; norāda, ka gan ES, gan Krievija ir atbildīgas par aktīvu rīcību miera un labklājības panākšanā kopīgajās kaimiņvalstīs, no kā iegūtu gan ES, gan Krievija; atkārtoti pauž pārliecību, ka vienīgais veids, kā šo mērķi sasniegt, ir sadarbība; |
| --- | --- |

20.

aicina Krieviju ieņemt konstruktīvu nostāju un atturēties no pretpasākumiem un nepamatota spiediena, kura mērķis ir graut tās kaimiņvalstu suverēnās tiesības brīvi noteikt savu nākotni; mudina ES un dalībvalstis runāt ar Krieviju vienā balsī, atbalstot uz Eiropu vērstos centienus Austrumu partnerības valstīs, kuras ir brīvi izvēlējušās padziļināt savas attiecības ar ES; uzsver, ka, izdarot politisku, ekonomisku un citādu spiedienu, tiek pārkāpts Helsinku nobeiguma akts un Budapeštas 1994. gada memorands attiecībā uz Ukrainas drošību; norāda, ka gan ES, gan Krievija ir atbildīgas par aktīvu rīcību miera un labklājības panākšanā kopīgajās kaimiņvalstīs, no kā iegūtu gan ES, gan Krievija; atkārtoti pauž pārliecību, ka vienīgais veids, kā šo mērķi sasniegt, ir sadarbība;

| 21. | atbalsta pilsoniskās sabiedrības plašāku iesaistīšanos valstu reformu procesos; aicina uz plašāku starpparlamentāru sadarbību ar Euronest parlamentāro asambleju; atzinīgi vērtē Austrumu partnerības valstu vietējo un reģionālo iestāžu konferences iesaistīšanos; |
| --- | --- |

21.

atbalsta pilsoniskās sabiedrības plašāku iesaistīšanos valstu reformu procesos; aicina uz plašāku starpparlamentāru sadarbību ar Euronest parlamentāro asambleju; atzinīgi vērtē Austrumu partnerības valstu vietējo un reģionālo iestāžu konferences iesaistīšanos;

| 22. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstīm, Ukrainas prezidentam, Ukrainas valdībai, Ukrainas parlamentam (Verhovna Rada), Euronest parlamentārajai asamblejai un Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas parlamentārajām asamblejām. |
| --- | --- |

22.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstīm, Ukrainas prezidentam, Ukrainas valdībai, Ukrainas parlamentam (Verhovna Rada), Euronest parlamentārajai asamblejai un Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas parlamentārajām asamblejām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0595.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0446.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0383.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/108 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/108

---

P7_TA(2014)0099

Stāvoklis Sīrijā

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Sīrijā (2014/2531(RSP))

(2017/C 093/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes secinājumus par Sīriju, jo īpaši 2014. gada 20. janvārī pieņemtos secinājumus; ņemot vērā Eiropadomes secinājumus par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes secinājumus par Sīriju, jo īpaši 2014. gada 20. janvārī pieņemtos secinājumus; ņemot vērā Eiropadomes secinājumus par Sīriju,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton paziņojumus par Sīriju, jo īpaši viņas piezīmes Ženēvas II konferencē par Sīriju 2014. gada 22. janvārī, un viņas paziņojumu par Sīrijas opozīcijas koalīcijas ģenerālās asamblejas lēmumu apmeklēt Ženēvas II konferenci 2014. gada 18. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton paziņojumus par Sīriju, jo īpaši viņas piezīmes Ženēvas II konferencē par Sīriju 2014. gada 22. janvārī, un viņas paziņojumu par Sīrijas opozīcijas koalīcijas ģenerālās asamblejas lēmumu apmeklēt Ženēvas II konferenci 2014. gada 18. janvārī,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2013. gada 27. septembra rezolūciju par Sīrijas ķīmisko ieroču iznīcināšanu, ņemot vērā ANO misijas, kas izmeklēja ķīmisko ieroču iespējamo izmantošanu Sīrijas Arābu Republikā, 2013. gada 12. decembrī publicēto galīgo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2013. gada 27. septembra rezolūciju par Sīrijas ķīmisko ieroču iznīcināšanu, ņemot vērā ANO misijas, kas izmeklēja ķīmisko ieroču iespējamo izmantošanu Sīrijas Arābu Republikā, 2013. gada 12. decembrī publicēto galīgo ziņojumu,

| — | ņemot vērā starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un darbības krīzes situācijās komisāres Kristalina Georgieva paziņojumus par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un darbības krīzes situācijās komisāres Kristalina Georgieva paziņojumus par Sīriju,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2013. gada 24. septembra rezolūciju par cilvēktiesību un humanitārās situācijas nepārtraukto un ievērojamo pasliktināšanos Sīrijas Arābu Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2013. gada 24. septembra rezolūciju par cilvēktiesību un humanitārās situācijas nepārtraukto un ievērojamo pasliktināšanos Sīrijas Arābu Republikā,

| — | ņemot vērā ANO neatkarīgās starptautiskās izmeklēšanas komisijas 2013. gada 11. septembra Sesto ziņojumu par Sīrijas Arābu Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO neatkarīgās starptautiskās izmeklēšanas komisijas 2013. gada 11. septembra Sesto ziņojumu par Sīrijas Arābu Republiku,

| — | ņemot vērā Sīrijas jautājuma rīcības grupas 2012. gada 30. jūnija noslēguma komunikē (“Ženēvas komunikē”), ņemot vērā II Ženēvas sarunas, kas sākās 2014. gada 22. janvārī, un ANO ģenerālsekretāra uzrunas sarunu atklāšanā un noslēgumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sīrijas jautājuma rīcības grupas 2012. gada 30. jūnija noslēguma komunikē (“Ženēvas komunikē”), ņemot vērā II Ženēvas sarunas, kas sākās 2014. gada 22. janvārī, un ANO ģenerālsekretāra uzrunas sarunu atklāšanā un noslēgumā,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Sīrijas starptautiskās saistības, tostarp Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, ANO Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā un ANO Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sīrijas starptautiskās saistības, tostarp Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, ANO Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā un ANO Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to,

| — | ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvencijas un to papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvencijas un to papildprotokolus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā vardarbība Sīrijā pieņemas spēkā un nemitīgi pieaug bojā gājušo skaits; tā kā saskaņā ar ANO informāciju kopš Sīrijas miermīlīgo protesta akciju vardarbīgas apspiešanas sākuma ir nogalināti vairāk nekā 130 000 cilvēku, no kuriem vairums ir civiliedzīvotāji; tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) aplēsēm 9 miljoniem cilvēku, tostarp vairāk 6,5 miljoniem valsts iekšienē pārvietoto personu, ir nepieciešama humānā palīdzība un ir vairāk nekā 2,3 miljoni Sīrijas bēgļu, galvenokārt Turcijā, Jordānijā, Libānā, Ēģiptē un Irākā; |
| --- | --- |

A.

tā kā vardarbība Sīrijā pieņemas spēkā un nemitīgi pieaug bojā gājušo skaits; tā kā saskaņā ar ANO informāciju kopš Sīrijas miermīlīgo protesta akciju vardarbīgas apspiešanas sākuma ir nogalināti vairāk nekā 130 000 cilvēku, no kuriem vairums ir civiliedzīvotāji; tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) aplēsēm 9 miljoniem cilvēku, tostarp vairāk 6,5 miljoniem valsts iekšienē pārvietoto personu, ir nepieciešama humānā palīdzība un ir vairāk nekā 2,3 miljoni Sīrijas bēgļu, galvenokārt Turcijā, Jordānijā, Libānā, Ēģiptē un Irākā;

| B. | tā kā dramatiskā cilvēktiesību, humanitārā un drošības situācija turpina pasliktināties; tā kā Bashar al-Assad režīms un to atbalstošās radikālās grupas plaši pārkāpj cilvēktiesības, cita starpā organizējot slaktiņus un cita veida nelikumīgu nogalināšanu, patvaļīgus arestus un nelikumīgu cilvēku aizturēšanu, sagūstot ķīlniekus, nolaupot cilvēkus, nogalinot ieslodzītos, sistemātiski spīdzinot cilvēkus un izturoties pret viņiem slikti, piekopjot seksuālu vardarbību un pārkāpjot bērnu tiesības; tā kā Sīrijas režīms, īstenojot kolektīvu sankciju politiku pret civiliedzīvotājiem, ir izpostījis vairākus dzīvojamos rajonus; tā kā pilsētu teritoriju masveida graušana ir radījusi izmisumu un daudzu civiliedzīvotāju izraidīšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā dramatiskā cilvēktiesību, humanitārā un drošības situācija turpina pasliktināties; tā kā Bashar al-Assad režīms un to atbalstošās radikālās grupas plaši pārkāpj cilvēktiesības, cita starpā organizējot slaktiņus un cita veida nelikumīgu nogalināšanu, patvaļīgus arestus un nelikumīgu cilvēku aizturēšanu, sagūstot ķīlniekus, nolaupot cilvēkus, nogalinot ieslodzītos, sistemātiski spīdzinot cilvēkus un izturoties pret viņiem slikti, piekopjot seksuālu vardarbību un pārkāpjot bērnu tiesības; tā kā Sīrijas režīms, īstenojot kolektīvu sankciju politiku pret civiliedzīvotājiem, ir izpostījis vairākus dzīvojamos rajonus; tā kā pilsētu teritoriju masveida graušana ir radījusi izmisumu un daudzu civiliedzīvotāju izraidīšanu;

| C. | tā kā ir liecības par ārpustiesas nāvessodu izpildi un dažādiem citiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veic Bashar al-Assad režīmam opozīcijā esošas grupas un spēki; tā kā pret Bashar al-Assad režīmu cīnās ap 2 000 dažādu grupējumu, starp kuriem ir arī organizēti krimināli elementi; tā kā palielinās ar al-Qaeda saistītu grupējumu, piemēram, ISIL un Jabhat al-Nusra, kā ar daudzu ārvalstu izcelsmes, tostarp ES izcelsmes, radikālu islāma kaujinieku klātbūtne un iefiltrēšanās valstī; tā kā liels drauds šajā reģionā ir radikalizācija; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir liecības par ārpustiesas nāvessodu izpildi un dažādiem citiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veic Bashar al-Assad režīmam opozīcijā esošas grupas un spēki; tā kā pret Bashar al-Assad režīmu cīnās ap 2 000 dažādu grupējumu, starp kuriem ir arī organizēti krimināli elementi; tā kā palielinās ar al-Qaeda saistītu grupējumu, piemēram, ISIL un Jabhat al-Nusra, kā ar daudzu ārvalstu izcelsmes, tostarp ES izcelsmes, radikālu islāma kaujinieku klātbūtne un iefiltrēšanās valstī; tā kā liels drauds šajā reģionā ir radikalizācija;

| D. | tā kā pieaugošā ārvalstu pušu iesaistīšanās, viņu militārie krājumi un politiskais atbalsts un aizvien sašķeltā starptautiskā kopiena, tostarp nevienprātība ANO Drošības padomē, pamazām pārvērš šo konfliktu par ārēju spēku vadītu karadarbību; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieaugošā ārvalstu pušu iesaistīšanās, viņu militārie krājumi un politiskais atbalsts un aizvien sašķeltā starptautiskā kopiena, tostarp nevienprātība ANO Drošības padomē, pamazām pārvērš šo konfliktu par ārēju spēku vadītu karadarbību;

| E. | tā kā kāds fotogrāfs, kas dezertēja no Sīrijas militārās policijas, ir nodevis Sīrijas Nacionālajai kustībai vairāk nekā 55 000 digitālo attēlu, kuros redzami aptuveni 11 000 cietušo un kuri liecina par to, ka režīma pārstāvji plaši un sistēmiski pārkāpj humanitārās tiesības; tā kā augsta līmeņa starptautiska tiesību ekspertu grupa ir pārbaudījusi attēlus un secinājusi, ka “ņemot vērā pārbaudītos materiālus, ir nepārprotami skaidrs — tiesa pamatoti var uzskatīt, ka Sīrijas valdības aģenti ir sistēmiski spīdzinājuši un nogalinājuši ieslodzītās personas” un ar šiem pierādījumiem būtu jāpamato secinājumi par noziegumiem pret cilvēci, kā arī ar tiem varētu pamatot secinājumus par kara noziegumu veikšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā kāds fotogrāfs, kas dezertēja no Sīrijas militārās policijas, ir nodevis Sīrijas Nacionālajai kustībai vairāk nekā 55 000 digitālo attēlu, kuros redzami aptuveni 11 000 cietušo un kuri liecina par to, ka režīma pārstāvji plaši un sistēmiski pārkāpj humanitārās tiesības; tā kā augsta līmeņa starptautiska tiesību ekspertu grupa ir pārbaudījusi attēlus un secinājusi, ka “ņemot vērā pārbaudītos materiālus, ir nepārprotami skaidrs — tiesa pamatoti var uzskatīt, ka Sīrijas valdības aģenti ir sistēmiski spīdzinājuši un nogalinājuši ieslodzītās personas” un ar šiem pierādījumiem būtu jāpamato secinājumi par noziegumiem pret cilvēci, kā arī ar tiem varētu pamatot secinājumus par kara noziegumu veikšanu;

| F. | tā kā postošā krīze Sīrijā ir izraisījusi līdz šim nepieredzēta apmēra humanitāru katastrofu, kuras beigas vēl nav paredzamas; tā kā vairāk nekā puse no tiem cilvēkiem, kurus šī krīze ir skārusi, ir bērni, kas cieš no bada, uztura nepietiekamības un slimībām; tā kā humanitāro katastrofu būtiski pasliktina tas, ka trūkst pārtikas un ūdens, nav pieejami veselības pamataprūpes pakalpojumi un ir problēmas, kas saistītas ar higiēnu, mājokļiem un izglītību; tā kā humānās palīdzības sniegšanu kavē nedrošie apstākļi, Sīrijas varas iestāžu noteiktais aizliegums iekļūt valstī un infrastruktūras šķēršļi; |
| --- | --- |

F.

tā kā postošā krīze Sīrijā ir izraisījusi līdz šim nepieredzēta apmēra humanitāru katastrofu, kuras beigas vēl nav paredzamas; tā kā vairāk nekā puse no tiem cilvēkiem, kurus šī krīze ir skārusi, ir bērni, kas cieš no bada, uztura nepietiekamības un slimībām; tā kā humanitāro katastrofu būtiski pasliktina tas, ka trūkst pārtikas un ūdens, nav pieejami veselības pamataprūpes pakalpojumi un ir problēmas, kas saistītas ar higiēnu, mājokļiem un izglītību; tā kā humānās palīdzības sniegšanu kavē nedrošie apstākļi, Sīrijas varas iestāžu noteiktais aizliegums iekļūt valstī un infrastruktūras šķēršļi;

| G. | tā kā 560 000 Sīrijā esošo palestīniešu bēgļu ir īpaši neaizsargāta grupa, kuru skar šis konflikts; tā kā 250 000 tūkstoši sīriešu, kuri ir aplenktās vai grūti pieejamās zonās, un 18 000palestīniešu bēgļu atrodas Jarmoukas nometnē pie Damaskas, cieš no bada, un ir ziņas par 57 cilvēkiem, kas miruši no bada; tā kā pēc sarunām par Jarmoukas bēgļu nometni Damaskā tās iedzīvotājiem ir sniegta neliela palīdzība, taču ar šo palīdzību nepietiek; |
| --- | --- |

G.

tā kā 560 000 Sīrijā esošo palestīniešu bēgļu ir īpaši neaizsargāta grupa, kuru skar šis konflikts; tā kā 250 000 tūkstoši sīriešu, kuri ir aplenktās vai grūti pieejamās zonās, un 18 000palestīniešu bēgļu atrodas Jarmoukas nometnē pie Damaskas, cieš no bada, un ir ziņas par 57 cilvēkiem, kas miruši no bada; tā kā pēc sarunām par Jarmoukas bēgļu nometni Damaskā tās iedzīvotājiem ir sniegta neliela palīdzība, taču ar šo palīdzību nepietiek;

| H. | tā kā pastāvīgajai vardarbībai ir bijusi destabilizējoša ietekme uz kaimiņvalstīm, galvenokārt bēgļu masveidīgās plūsmas dēļ; tā kā šajās valstīs ir samilzušas savas pašu problēmas, īpaši neaizsargātas ir Libāna un Jordānija; tā kā jebkāds vardarbīgs konflikts Libānā nozīmē ne tikai humanitāru krīzi, bet reģiona visa sabrukumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā pastāvīgajai vardarbībai ir bijusi destabilizējoša ietekme uz kaimiņvalstīm, galvenokārt bēgļu masveidīgās plūsmas dēļ; tā kā šajās valstīs ir samilzušas savas pašu problēmas, īpaši neaizsargātas ir Libāna un Jordānija; tā kā jebkāds vardarbīgs konflikts Libānā nozīmē ne tikai humanitāru krīzi, bet reģiona visa sabrukumu;

| I. | tā kā 2014. gada 22. janvārī ANO ģenerālsekretārs atklāja Ženēvas II konferenci par Sīriju un tās mērķis bija panākt konflikta politisku noregulējumu ar vispārēju Sīrijas valdības un opozīcijas vienošanos par to, ka pilnībā jāīsteno Ženēvas komunikē, kurā pausts aicinājums līdz vēlēšanu noorganizēšanai izveidot pārejas posma valdību; tā kā ilgstoša politiskā risinājuma panākšanai ir būtiski svarīgi, lai miera procesā konstruktīvi iesaistītos visas attiecīgās puses; tā kā 2014. gada 18. janvārī Sīrijas Revolucionāro un opozīcijas spēku koalīcijas ģenerālā asambleja nolēma pieņemt uzaicinājumu pievienoties šim procesam, bet vairākas nemiernieku grupas tajā nebija pārstāvētas; tā kā uz konferenci, kas notika Šveicē, sākotnēji tika uzaicināta Irāna, bet pēc tam uzaicinājums tika atsaukts; tā kā 2014. gada 31. janvārī sarunas tika pārtrauktas un ir plānots, ka nākamā sarunu kārta notiks 2014. gada 10. februārī; tā kā Ženēvas II sarunu laikā turpinās karadarbība; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2014. gada 22. janvārī ANO ģenerālsekretārs atklāja Ženēvas II konferenci par Sīriju un tās mērķis bija panākt konflikta politisku noregulējumu ar vispārēju Sīrijas valdības un opozīcijas vienošanos par to, ka pilnībā jāīsteno Ženēvas komunikē, kurā pausts aicinājums līdz vēlēšanu noorganizēšanai izveidot pārejas posma valdību; tā kā ilgstoša politiskā risinājuma panākšanai ir būtiski svarīgi, lai miera procesā konstruktīvi iesaistītos visas attiecīgās puses; tā kā 2014. gada 18. janvārī Sīrijas Revolucionāro un opozīcijas spēku koalīcijas ģenerālā asambleja nolēma pieņemt uzaicinājumu pievienoties šim procesam, bet vairākas nemiernieku grupas tajā nebija pārstāvētas; tā kā uz konferenci, kas notika Šveicē, sākotnēji tika uzaicināta Irāna, bet pēc tam uzaicinājums tika atsaukts; tā kā 2014. gada 31. janvārī sarunas tika pārtrauktas un ir plānots, ka nākamā sarunu kārta notiks 2014. gada 10. februārī; tā kā Ženēvas II sarunu laikā turpinās karadarbība;

| J. | tā kā 2014. gada 15. janvārī Kuveitā notika Sīrijas jautājumam veltīta Otrā starptautiskā līdzekļu devēju konference, kurā tika panākti solījumi piešķirt palīdzību 2,4 miljardu ASV dolāru apmērā, taču ar šo summu nepietiek ļoti lielo humanitāro vajadzību segšanai, kuru kopējais apjoms saskaņā ar vairāku ANO struktūru aprēķiniem ir aptuveni 6,5 miljardi ASV dolāru; tā kā ES finansējums humanitārajai palīdzībai Sīrijā un tās kaimiņvalstīs sasniedzis EUR 1,1 miljardu; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2014. gada 15. janvārī Kuveitā notika Sīrijas jautājumam veltīta Otrā starptautiskā līdzekļu devēju konference, kurā tika panākti solījumi piešķirt palīdzību 2,4 miljardu ASV dolāru apmērā, taču ar šo summu nepietiek ļoti lielo humanitāro vajadzību segšanai, kuru kopējais apjoms saskaņā ar vairāku ANO struktūru aprēķiniem ir aptuveni 6,5 miljardi ASV dolāru; tā kā ES finansējums humanitārajai palīdzībai Sīrijā un tās kaimiņvalstīs sasniedzis EUR 1,1 miljardu;

| K. | tā kā daudzi mieru mīloši pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, cilvēktiesību aizstāvji, intelektuāļi, reliģiskie līderi, tostarp divi nolaupītie bīskapi Ioann Ibrahim un Bulos Jazigi, žurnālisti un medicīnas speciālisti tiek pakļauti Sīrijas režīma un tagad arvien vairāk arī dažu nemiernieku grupu rīkotajai vajāšanai, arestiem, spīdzināšanai un pazušanai, nonākot to rokās; tā kā Saharova balvas 2011. gada laureāte Razan Zeitouneh, viņas vīrs un citi cilvēktiesību aizstāvji 2013. gada decembrī Damaskā ir nolaupīti un viņu liktenis joprojām ir nezināms; |
| --- | --- |

K.

tā kā daudzi mieru mīloši pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, cilvēktiesību aizstāvji, intelektuāļi, reliģiskie līderi, tostarp divi nolaupītie bīskapi Ioann Ibrahim un Bulos Jazigi, žurnālisti un medicīnas speciālisti tiek pakļauti Sīrijas režīma un tagad arvien vairāk arī dažu nemiernieku grupu rīkotajai vajāšanai, arestiem, spīdzināšanai un pazušanai, nonākot to rokās; tā kā Saharova balvas 2011. gada laureāte Razan Zeitouneh, viņas vīrs un citi cilvēktiesību aizstāvji 2013. gada decembrī Damaskā ir nolaupīti un viņu liktenis joprojām ir nezināms;

| L. | tā kā 2013. gada 12. decembrī misija, kas izmeklēja ķīmisko ieroču iespējamo izmantošanu Sīrijas Arābu Republikā, secināja, ka ķīmiskie ieroči 2013. gadā ir tikuši izmantoti pret karaspēku un/vai civiliedzīvotājiem, tostarp bērniem; tā kā 2013. gada 27. septembrī tika vienprātīgi pieņemta ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 2118(2013), ar kuru cita starpā apstiprināja Sīrijas ķīmisko ieroču iznīcināšanas programmu, kura ir jāpabeidz līdz 2014. gada 30. jūnijam; tā kā līdz šim no valsts iznīcināšanai izvesti tikai 5 % no to kopējā krājuma; tā kā tomēr pārliecinošā vairākumā gadījumu nāves vai ievainojumu cēlonis ir konvencionālo ieroču lietošana; tā kā Bashar al-Assad režīms pēdējos mēnešos ir plaši izmantojis improvizētas bumbas, kas izgatavotas no mucām, kuras piepildītas ar sprāgstvielām un šāviņiem, un šie uzbrukumi ir prasījuši ļoti lielu skaitu upuru; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2013. gada 12. decembrī misija, kas izmeklēja ķīmisko ieroču iespējamo izmantošanu Sīrijas Arābu Republikā, secināja, ka ķīmiskie ieroči 2013. gadā ir tikuši izmantoti pret karaspēku un/vai civiliedzīvotājiem, tostarp bērniem; tā kā 2013. gada 27. septembrī tika vienprātīgi pieņemta ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 2118(2013), ar kuru cita starpā apstiprināja Sīrijas ķīmisko ieroču iznīcināšanas programmu, kura ir jāpabeidz līdz 2014. gada 30. jūnijam; tā kā līdz šim no valsts iznīcināšanai izvesti tikai 5 % no to kopējā krājuma; tā kā tomēr pārliecinošā vairākumā gadījumu nāves vai ievainojumu cēlonis ir konvencionālo ieroču lietošana; tā kā Bashar al-Assad režīms pēdējos mēnešos ir plaši izmantojis improvizētas bumbas, kas izgatavotas no mucām, kuras piepildītas ar sprāgstvielām un šāviņiem, un šie uzbrukumi ir prasījuši ļoti lielu skaitu upuru;

| M. | tā kā ES pēdējos gados arvien palielinās iesniegto patvēruma pieprasījumu skaits no sīriešiem un Sīrijas bēgļu krīze ir pirmais pārbaudījums tikko pārskatītajai kopējai Eiropas patvēruma sistēmai; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES pēdējos gados arvien palielinās iesniegto patvēruma pieprasījumu skaits no sīriešiem un Sīrijas bēgļu krīze ir pirmais pārbaudījums tikko pārskatītajai kopējai Eiropas patvēruma sistēmai;

| N. | tā kā 2013. gada 9. oktobra rezolūcijā Parlaments mudina dalībvalstis risināt steidzamās vajadzības, nodrošinot drošu ieceļošanu ES, lai uz laiku uzņemtu Sīrijas bēgļus un veicot bēgļu pārvietošanu papildus pašreizējām valstu kvotām un atļaujot ieceļošanu ar humanitārajām vīzām, |
| --- | --- |

N.

tā kā 2013. gada 9. oktobra rezolūcijā Parlaments mudina dalībvalstis risināt steidzamās vajadzības, nodrošinot drošu ieceļošanu ES, lai uz laiku uzņemtu Sīrijas bēgļus un veicot bēgļu pārvietošanu papildus pašreizējām valstu kvotām un atļaujot ieceļošanu ar humanitārajām vīzām,

| 1. | asi nosoda Bashar al-Assad režīma plaši izplatītos cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, tostarp vardarbības aktus pret ieslodzītajiem, viņu sistemātisku spīdzināšanu un sodīšanu ar nāvi; nosoda jebkāda veida cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, ko izdara režīmam opozicionāras bruņotas grupas; asi nosoda jebkādus pārkāpumus un ekspluatāciju, kas vērsta pret bērniem un sievietēm, īpaši seksuālu izmantošanu un vardarbību, kā arī jebkāda cita veida vardarbību, tostarp tādu, kas veikta džihāda vārdā; asi nosoda to, ka palielinās ar Al-Qaeda saistītu ekstrēmistisku organizāciju un indivīdu veiktu terora aktu skaits, kas rada lielu skaitu upuru un nodara milzīgus postījumus; prasa pārtraukt visu veidu vardarbību Sīrijā; uzsver, ka par plaši izplatītajiem, sistemātiskajiem un rupjajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Sīrijā jāsauc pie atbildības un jātiesā, un atbalsta ES aicinājumu visiem Sīrijas kaujiniekiem no ārvalstīm, tostarp Hezbollah, nekavējoties doties prom un izbeigt visu ārējo finansēšanu un atbalstīšanu; |
| --- | --- |

1.

asi nosoda Bashar al-Assad režīma plaši izplatītos cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, tostarp vardarbības aktus pret ieslodzītajiem, viņu sistemātisku spīdzināšanu un sodīšanu ar nāvi; nosoda jebkāda veida cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, ko izdara režīmam opozicionāras bruņotas grupas; asi nosoda jebkādus pārkāpumus un ekspluatāciju, kas vērsta pret bērniem un sievietēm, īpaši seksuālu izmantošanu un vardarbību, kā arī jebkāda cita veida vardarbību, tostarp tādu, kas veikta džihāda vārdā; asi nosoda to, ka palielinās ar Al-Qaeda saistītu ekstrēmistisku organizāciju un indivīdu veiktu terora aktu skaits, kas rada lielu skaitu upuru un nodara milzīgus postījumus; prasa pārtraukt visu veidu vardarbību Sīrijā; uzsver, ka par plaši izplatītajiem, sistemātiskajiem un rupjajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Sīrijā jāsauc pie atbildības un jātiesā, un atbalsta ES aicinājumu visiem Sīrijas kaujiniekiem no ārvalstīm, tostarp Hezbollah, nekavējoties doties prom un izbeigt visu ārējo finansēšanu un atbalstīšanu;

| 2. | izsaka līdzjūtību upuru ģimenēm; atzinīgi vērtē Sīrijas iedzīvotāju drosmi un atkārtoti pauž solidaritāti ar Sīrijas iedzīvotāju cīņu par brīvību, cieņu un demokrātiju; |
| --- | --- |

2.

izsaka līdzjūtību upuru ģimenēm; atzinīgi vērtē Sīrijas iedzīvotāju drosmi un atkārtoti pauž solidaritāti ar Sīrijas iedzīvotāju cīņu par brīvību, cieņu un demokrātiju;

| 3. | pauž bažas par to, ka Sīrijas konfliktā arvien vairāk iesaistās islāmistu ekstrēmistu grupējumi un kaujinieki no ārvalstīm, valstī pastiprinās vardarbība reliģisku un etnisku apsvērumu dēļ un turpinās opozīcijas fragmentācija un iekšējā šķelšanās; turpina mudināt Sīrijas revolucionāro un opozicionāro spēku nacionālo koalīciju veidot vienotāku, iekļaujošāku un organizētāku opozīcijas fronti gan valsts iekšienē, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas par to, ka Sīrijas konfliktā arvien vairāk iesaistās islāmistu ekstrēmistu grupējumi un kaujinieki no ārvalstīm, valstī pastiprinās vardarbība reliģisku un etnisku apsvērumu dēļ un turpinās opozīcijas fragmentācija un iekšējā šķelšanās; turpina mudināt Sīrijas revolucionāro un opozicionāro spēku nacionālo koalīciju veidot vienotāku, iekļaujošāku un organizētāku opozīcijas fronti gan valsts iekšienē, gan ārpus tās;

| 4. | atkārtoti pauž savu nostāju — politiskajam risinājumam būtu jānodrošina Sīrijas vienotība, teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pauž savu nostāju — politiskajam risinājumam būtu jānodrošina Sīrijas vienotība, teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība;

| 5. | pilnībā atbalsta Ženēvas II konferenci par Sīriju, kurai vajadzētu būt pirmajam posmam procesā, kas sniegs konflikta politisku un demokrātisku risinājumu, un uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt Ženēvas II procesa turpmāko gaitu; atzinīgi novērtē ANO īpašā sūtņa Lakhdar Brahimi pūliņus par šā pirmā tiešā kontakta izveidošanu starp karojošajām pusēm; pauž pārliecību par to, ka ilgstošu risinājumu pašreizējai krīzei Sīrijā var panākt tikai ar Sīrijas iedzīvotāju virzītu iekļaujošu politisku procesu, ko atbalsta starptautiskā sabiedrība; uzsver, ka šajā valstī ir vajadzīga īstena politiskā pāreja, kas atbalstītu iedzīvotāju vēlmi pēc brīvības un demokrātijas; atkārtoti pauž aicinājumu prezidentam Bashar al-Assad atkāpties; |
| --- | --- |

5.

pilnībā atbalsta Ženēvas II konferenci par Sīriju, kurai vajadzētu būt pirmajam posmam procesā, kas sniegs konflikta politisku un demokrātisku risinājumu, un uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt Ženēvas II procesa turpmāko gaitu; atzinīgi novērtē ANO īpašā sūtņa Lakhdar Brahimi pūliņus par šā pirmā tiešā kontakta izveidošanu starp karojošajām pusēm; pauž pārliecību par to, ka ilgstošu risinājumu pašreizējai krīzei Sīrijā var panākt tikai ar Sīrijas iedzīvotāju virzītu iekļaujošu politisku procesu, ko atbalsta starptautiskā sabiedrība; uzsver, ka šajā valstī ir vajadzīga īstena politiskā pāreja, kas atbalstītu iedzīvotāju vēlmi pēc brīvības un demokrātijas; atkārtoti pauž aicinājumu prezidentam Bashar al-Assad atkāpties;

| 6. | norāda, ka šajā sakarībā liela nozīme ir uzticēšanās veicināšanas pasākumiem; mudina sarunu delegācijas vienoties par uguns pārtraukšanu un ievērot pamieru, pārtraukt konkrētu apdzīvotu vietu, tostarp Homsas, aplenkumu, atbrīvot ieslodzītos vai veikt viņu apmaiņu un veicināt humānās palīdzības sniegšanu tiem cilvēkiem, kuriem tā nepieciešama, — tie ir aspekti, uz kuru pamata jāveido saturīgas sarunas, ņemot vērā Ženēvas komunikē; norāda, ka pirmajā sarunu kārtā nebija vērojami nekādi vērā ņemami panākumi un pušu nostājas būtiskas izmaiņas; norāda arī to, ka ir svarīgi Ženēvas II procesā iesaistīt visus attiecīgos galvenos starptautiskos dalībniekus; uzskata, ka ilgtermiņa tuvināšanās starp Rietumiem un Irānu var reģionā veicināt tādus apstākļus, kas sekmētu samierināšanas procesu Sīrijā; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka šajā sakarībā liela nozīme ir uzticēšanās veicināšanas pasākumiem; mudina sarunu delegācijas vienoties par uguns pārtraukšanu un ievērot pamieru, pārtraukt konkrētu apdzīvotu vietu, tostarp Homsas, aplenkumu, atbrīvot ieslodzītos vai veikt viņu apmaiņu un veicināt humānās palīdzības sniegšanu tiem cilvēkiem, kuriem tā nepieciešama, — tie ir aspekti, uz kuru pamata jāveido saturīgas sarunas, ņemot vērā Ženēvas komunikē; norāda, ka pirmajā sarunu kārtā nebija vērojami nekādi vērā ņemami panākumi un pušu nostājas būtiskas izmaiņas; norāda arī to, ka ir svarīgi Ženēvas II procesā iesaistīt visus attiecīgos galvenos starptautiskos dalībniekus; uzskata, ka ilgtermiņa tuvināšanās starp Rietumiem un Irānu var reģionā veicināt tādus apstākļus, kas sekmētu samierināšanas procesu Sīrijā;

| 7. | atzinīgi vērtē progresu un starptautisko sadarbību Sīrijas ķīmisko ieroču iznīcināšanas jautājumā un prasa pilnībā īstenot Ķīmisko ieroču aizliegšanas organizācijas izpildpadomes 2013. gada 27. septembra lēmumu; pauž bažas par ziņojumiem, kuros sniegta informācija par to, ka līdz 2014. gada janvāra beigām no valsts iznīcināšanai ir izvesti tikai 5 % no Sīrijas ķīmisko ieroču krājumiem, un aicina Sīrijas iestādes ievērot ANO Drošības padomes rezolūcijā Nr. 2118 (2013) noteikto grafiku; aicina īpašu uzmanību pievērst iznīcināšanas procesa videsdrošībai un tā atkritumu apsaimniekošanai; tomēr atgādina, ka Sīrijas vardarbīgās krīzes laikā lielākā daļa cilvēku ir gājuši bojā un ievainoti ar konvencionālajiem ieročiem; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē progresu un starptautisko sadarbību Sīrijas ķīmisko ieroču iznīcināšanas jautājumā un prasa pilnībā īstenot Ķīmisko ieroču aizliegšanas organizācijas izpildpadomes 2013. gada 27. septembra lēmumu; pauž bažas par ziņojumiem, kuros sniegta informācija par to, ka līdz 2014. gada janvāra beigām no valsts iznīcināšanai ir izvesti tikai 5 % no Sīrijas ķīmisko ieroču krājumiem, un aicina Sīrijas iestādes ievērot ANO Drošības padomes rezolūcijā Nr. 2118 (2013) noteikto grafiku; aicina īpašu uzmanību pievērst iznīcināšanas procesa videsdrošībai un tā atkritumu apsaimniekošanai; tomēr atgādina, ka Sīrijas vardarbīgās krīzes laikā lielākā daļa cilvēku ir gājuši bojā un ievainoti ar konvencionālajiem ieročiem;

| 8. | uzsver, ka, ņemot vērā līdz šim nepieredzēto krīzes apmēru, par ES un visas starptautiskās kopienas prioritāti jākļūst uzdevumam atvieglot ciešanas tiem miljoniem Sīrijas iedzīvotāju, kuriem ir vajadzīgas pirmās nepieciešamības preces un pakalpojumi; prasa ANO Drošības padomei steidzami pieņemt humanitāru rezolūciju par šo jautājumu; jo īpaši aicina Krieviju un Ķīnu kā pastāvīgās ANO Drošības padomes locekles pildīt savu pienākumu un atvieglot humanitārās rezolūcijas pieņemšanu; atkārtoti aicina ES un tās dalībvalstis pildīt pienākumus saistībā ar humānās palīdzības sniegšanu un pastiprināt palīdzību Sīrijas bēgļiem, kā arī efektīvāk koordinēt to centienus šajā jomā; pauž nosodījumu par pastāvīgi liktajiem šķēršļiem humānās palīdzības sniegšanai un aicina visas konfliktā iesaistītās puses, jo īpaši Assad režīmu, veicināt humānās palīdzības nodrošināšanu un palīdzības sniegšanu pa visiem iespējamiem kanāliem, tostarp pāri robežām un konflikta zonām, un nodrošināt visa medicīniskā personāla un humānās palīdzības sniedzēju drošību; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka, ņemot vērā līdz šim nepieredzēto krīzes apmēru, par ES un visas starptautiskās kopienas prioritāti jākļūst uzdevumam atvieglot ciešanas tiem miljoniem Sīrijas iedzīvotāju, kuriem ir vajadzīgas pirmās nepieciešamības preces un pakalpojumi; prasa ANO Drošības padomei steidzami pieņemt humanitāru rezolūciju par šo jautājumu; jo īpaši aicina Krieviju un Ķīnu kā pastāvīgās ANO Drošības padomes locekles pildīt savu pienākumu un atvieglot humanitārās rezolūcijas pieņemšanu; atkārtoti aicina ES un tās dalībvalstis pildīt pienākumus saistībā ar humānās palīdzības sniegšanu un pastiprināt palīdzību Sīrijas bēgļiem, kā arī efektīvāk koordinēt to centienus šajā jomā; pauž nosodījumu par pastāvīgi liktajiem šķēršļiem humānās palīdzības sniegšanai un aicina visas konfliktā iesaistītās puses, jo īpaši Assad režīmu, veicināt humānās palīdzības nodrošināšanu un palīdzības sniegšanu pa visiem iespējamiem kanāliem, tostarp pāri robežām un konflikta zonām, un nodrošināt visa medicīniskā personāla un humānās palīdzības sniedzēju drošību;

| 9. | atgādina, ka saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām ievainotajām un slimajām personām, ciktāl tas iespējams un pēc iespējas ātrāk, ir jāsaņem medicīniskā aprūpe un cita vajadzīgā aprūpe atbilstīgi viņu stāvoklim; uzsver, ka tīša civiliedzīvotāju mērdēšana badā, kā arī uzbrukumi veselības aizsardzības iestādēm saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir aizliegti un tiks uzskatīti par kara noziegumiem; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām ievainotajām un slimajām personām, ciktāl tas iespējams un pēc iespējas ātrāk, ir jāsaņem medicīniskā aprūpe un cita vajadzīgā aprūpe atbilstīgi viņu stāvoklim; uzsver, ka tīša civiliedzīvotāju mērdēšana badā, kā arī uzbrukumi veselības aizsardzības iestādēm saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir aizliegti un tiks uzskatīti par kara noziegumiem;

| 10. | atgādina par savu prasību izveidot drošu patvēruma vietu gar Turcijas un Sīrijas robežu un, iespējams, arī Sīrijā, kā arī izveidot humānās palīdzības koridorus, kurus izmantotu starptautiskā kopiena; |
| --- | --- |

10.

atgādina par savu prasību izveidot drošu patvēruma vietu gar Turcijas un Sīrijas robežu un, iespējams, arī Sīrijā, kā arī izveidot humānās palīdzības koridorus, kurus izmantotu starptautiskā kopiena;

| 11. | prasa nekavējoties, bez nosacījumiem un drošā veidā atbrīvot visus politieslodzītos, mediķus, humānās palīdzības sniedzējus, žurnālistus, reliģiskos līderus un cilvēktiesību aktīvistus, tostarp 2011. gada Saharova balvas ieguvēju Razan Zeitouneh, un saskaņot ES rīcību, lai nodrošinātu viņas atbrīvošanu; aicina visas puses nodrošināt minēto personu drošību; mudina Sīrijas valdību nekavējoties nodrošināt netraucētu starptautisko dokumentēšanas iestāžu, tostarp ANO Sīrijas konflikta izmeklēšanas komisijas, piekļuvi visiem tās aizturēšanas centriem; |
| --- | --- |

11.

prasa nekavējoties, bez nosacījumiem un drošā veidā atbrīvot visus politieslodzītos, mediķus, humānās palīdzības sniedzējus, žurnālistus, reliģiskos līderus un cilvēktiesību aktīvistus, tostarp 2011. gada Saharova balvas ieguvēju Razan Zeitouneh, un saskaņot ES rīcību, lai nodrošinātu viņas atbrīvošanu; aicina visas puses nodrošināt minēto personu drošību; mudina Sīrijas valdību nekavējoties nodrošināt netraucētu starptautisko dokumentēšanas iestāžu, tostarp ANO Sīrijas konflikta izmeklēšanas komisijas, piekļuvi visiem tās aizturēšanas centriem;

| 12. | nosoda miermīlīgo aktīvistu un žurnālistu iebiedēšanu un pret viņiem vērstos uzbrukumus; pauž nožēlu par to, ka tiek cenzēts interneta saturs un ierobežota piekļuve blogiem un sociālajiem tīkliem; atgādina, ka vārda brīvības garantēšana, žurnālistu aizsardzība un brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi ir būtiski svarīgi demokrātiska politiskā procesa elementi; turklāt uzsver, ka ir svarīgi stiprināt pilsoniskās sabiedrības dalībniekus Sīrijā un veicināt sieviešu, jauniešu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju aktīvu un jēgpilnu līdzdalību Ženēvas II procesā un valsts atjaunošanā; |
| --- | --- |

12.

nosoda miermīlīgo aktīvistu un žurnālistu iebiedēšanu un pret viņiem vērstos uzbrukumus; pauž nožēlu par to, ka tiek cenzēts interneta saturs un ierobežota piekļuve blogiem un sociālajiem tīkliem; atgādina, ka vārda brīvības garantēšana, žurnālistu aizsardzība un brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi ir būtiski svarīgi demokrātiska politiskā procesa elementi; turklāt uzsver, ka ir svarīgi stiprināt pilsoniskās sabiedrības dalībniekus Sīrijā un veicināt sieviešu, jauniešu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju aktīvu un jēgpilnu līdzdalību Ženēvas II procesā un valsts atjaunošanā;

| 13. | uzsver, ka pašreizējās krīzes laikā ir svarīgi, lai visi dalībnieki nodrošinātu aizsardzību īpaši neaizsargātām Sīrijas sabiedrības grupām, piemēram, etniskām un reliģiskām minoritātēm, tostarp kristiešiem, un lai viņi piedalītos Ženēva II procesā nolūkā saglabāt dažādu kultūru un etnisko un reliģisko minoritāšu līdzāspastāvēšanas tradīciju turpmākajā jaunajā Sīrijā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka pašreizējās krīzes laikā ir svarīgi, lai visi dalībnieki nodrošinātu aizsardzību īpaši neaizsargātām Sīrijas sabiedrības grupām, piemēram, etniskām un reliģiskām minoritātēm, tostarp kristiešiem, un lai viņi piedalītos Ženēva II procesā nolūkā saglabāt dažādu kultūru un etnisko un reliģisko minoritāšu līdzāspastāvēšanas tradīciju turpmākajā jaunajā Sīrijā;

| 14. | prasa nepieļaut nekādu iecietību jautājumos, kas saistīti jo īpaši ar bērnu nogalināšanu, nolaupīšanu un rekrutēšanu, un aicina visas konfliktā iesaistītās puses pilnībā ievērot ANO Drošības padomes 2005. gada 26. jūlija rezolūciju Nr. 1612(2005) par bērniem un bruņotiem konfliktiem; turklāt uzsver, ka ir svarīgi nepieļaut seksuālu vardarbību un vardarbību dzimuma dēļ un sniegt cietušajām personām atbilstoši palīdzību; šajā sakarībā uzsver, ka liela nozīme ir agrīnas reaģēšanas programmām, kas vērstas pret vardarbību dzimuma dēļ; atzinīgi vērtē arī ANO un tās humānās palīdzības partneru iniciatīvu “No Lost Generation”, kuras mērķis ir mazināt Sīrijas bērnu ciešanas un saglabāt viņiem izredzes uz nākotni, un mudina ES aktīvi atbalstīt šo iniciatīvu; |
| --- | --- |

14.

prasa nepieļaut nekādu iecietību jautājumos, kas saistīti jo īpaši ar bērnu nogalināšanu, nolaupīšanu un rekrutēšanu, un aicina visas konfliktā iesaistītās puses pilnībā ievērot ANO Drošības padomes 2005. gada 26. jūlija rezolūciju Nr. 1612(2005) par bērniem un bruņotiem konfliktiem; turklāt uzsver, ka ir svarīgi nepieļaut seksuālu vardarbību un vardarbību dzimuma dēļ un sniegt cietušajām personām atbilstoši palīdzību; šajā sakarībā uzsver, ka liela nozīme ir agrīnas reaģēšanas programmām, kas vērstas pret vardarbību dzimuma dēļ; atzinīgi vērtē arī ANO un tās humānās palīdzības partneru iniciatīvu “No Lost Generation”, kuras mērķis ir mazināt Sīrijas bērnu ciešanas un saglabāt viņiem izredzes uz nākotni, un mudina ES aktīvi atbalstīt šo iniciatīvu;

| 15. | prasa pievērst īpašu uzmanību palestīniešu bēgļu stāvoklim Sīrijā un jo īpaši satraucošajam humanitārajam stāvoklim Jarmoukas bēgļu nometnē; aicina visas konfliktā iesaistītās puses atļaut ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos un citām starptautiskajām humānās palīdzības organizācijām tūlītēju un beznosacījumu piekļuvi šai bēgļu nometnei, lai atvieglotu nometnes iedzīvotāju ārkārtējās ciešanas; |
| --- | --- |

15.

prasa pievērst īpašu uzmanību palestīniešu bēgļu stāvoklim Sīrijā un jo īpaši satraucošajam humanitārajam stāvoklim Jarmoukas bēgļu nometnē; aicina visas konfliktā iesaistītās puses atļaut ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos un citām starptautiskajām humānās palīdzības organizācijām tūlītēju un beznosacījumu piekļuvi šai bēgļu nometnei, lai atvieglotu nometnes iedzīvotāju ārkārtējās ciešanas;

| 16. | šajā sakarībā turpina atbalstīt darbu, ko veic ANO Cilvēktiesību padomes izveidotā Neatkarīgā starptautiskās izmeklēšanas komisija Sīrijas Arābu Republikas jautājumā, un atkārtoti aicina ANO Drošības padomi nodot izskatīšanai Starptautiskajā Krimināltiesā jautājumu par stāvokli Sīrijā, lai tiktu veikta oficiāla izmeklēšana; prasa priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei veikt pasākumus šajā virzienā; |
| --- | --- |

16.

šajā sakarībā turpina atbalstīt darbu, ko veic ANO Cilvēktiesību padomes izveidotā Neatkarīgā starptautiskās izmeklēšanas komisija Sīrijas Arābu Republikas jautājumā, un atkārtoti aicina ANO Drošības padomi nodot izskatīšanai Starptautiskajā Krimināltiesā jautājumu par stāvokli Sīrijā, lai tiktu veikta oficiāla izmeklēšana; prasa priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei veikt pasākumus šajā virzienā;

| 17. | pauž atzinību bēgļus uzņemošajām kopienām un Sīrijas kaimiņvalstīm, it īpaši Jordānijai, Libānai, Turcijai, Irākai un Ēģiptei, par to spēju nodrošināt patvērumu un humāno palīdzību ģimenēm, kas bēg no bruņotā konflikta Sīrijā; atkārtoti pauž dziļas bažas par Sīrijas krīzes humanitāro, sociālo, ekonomisko, politisko un ar drošības situāciju saistīto ietekmi uz reģionu kopumā, īpaši uz Libānu un Jordāniju; atgādina, ka ir vajadzīga saskaņota atbildes rīcība uzņēmējvalstu atbalstam, tostarp humānā palīdzība, palīdzība attīstības un makroekonomikas jomā, un atgādina savus aicinājumus ES sasaukt humanitāru konferenci par Sīrijas bēgļu krīzi, par prioritāti nosakot pasākumu veikšanu reģiona uzņēmējvalstīs, lai atbalstītu šo valstu centienus uzņemt aizvien pieaugošo bēgļu skaitu un saglabāt atvērto durvju politiku; |
| --- | --- |

17.

pauž atzinību bēgļus uzņemošajām kopienām un Sīrijas kaimiņvalstīm, it īpaši Jordānijai, Libānai, Turcijai, Irākai un Ēģiptei, par to spēju nodrošināt patvērumu un humāno palīdzību ģimenēm, kas bēg no bruņotā konflikta Sīrijā; atkārtoti pauž dziļas bažas par Sīrijas krīzes humanitāro, sociālo, ekonomisko, politisko un ar drošības situāciju saistīto ietekmi uz reģionu kopumā, īpaši uz Libānu un Jordāniju; atgādina, ka ir vajadzīga saskaņota atbildes rīcība uzņēmējvalstu atbalstam, tostarp humānā palīdzība, palīdzība attīstības un makroekonomikas jomā, un atgādina savus aicinājumus ES sasaukt humanitāru konferenci par Sīrijas bēgļu krīzi, par prioritāti nosakot pasākumu veikšanu reģiona uzņēmējvalstīs, lai atbalstītu šo valstu centienus uzņemt aizvien pieaugošo bēgļu skaitu un saglabāt atvērto durvju politiku;

| 18. | uzsver, ka attiecībā uz krīzi Sīrijā ir vajadzīga ES un tās dalībvalstu saskaņota kopēja pieeja gan humānās palīdzības sniegšanas jomā, gan citās jomās, un turpina paust atbalstu Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton un komisārei Kristalina Georgieva saistībā ar viņu centieniem panākt labāku koordināciju šajā jomā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka attiecībā uz krīzi Sīrijā ir vajadzīga ES un tās dalībvalstu saskaņota kopēja pieeja gan humānās palīdzības sniegšanas jomā, gan citās jomās, un turpina paust atbalstu Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton un komisārei Kristalina Georgieva saistībā ar viņu centieniem panākt labāku koordināciju šajā jomā;

| 19. | atzinīgi vērtē Kuveitā dotos solījumus piešķirt USD 2,4 miljardus un aicina visus līdzekļu devējus pildīt savus solījumus un bez vilcināšanās piešķirt solītos līdzekļus; atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu apņemšanos un to, ka ES ir lielākā līdzekļu devēja gan jau piešķirto finanšu līdzekļu, gan nākotnē solīto līdzekļu ziņā; taču norāda, ka ir nepieciešami ievērojami papildu centieni, lai apmierinātu cilvēku vajadzības Sīrijā, un tādēļ aicina starptautiskos dalībniekus piešķirt papildu finansējumu; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Kuveitā dotos solījumus piešķirt USD 2,4 miljardus un aicina visus līdzekļu devējus pildīt savus solījumus un bez vilcināšanās piešķirt solītos līdzekļus; atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu apņemšanos un to, ka ES ir lielākā līdzekļu devēja gan jau piešķirto finanšu līdzekļu, gan nākotnē solīto līdzekļu ziņā; taču norāda, ka ir nepieciešami ievērojami papildu centieni, lai apmierinātu cilvēku vajadzības Sīrijā, un tādēļ aicina starptautiskos dalībniekus piešķirt papildu finansējumu;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, ANO ģenerālsekretāram, ANO un Arābu valstu līgas īpašajam sūtnim Sīrijā, Irākas parlamentam un valdībai, Jordānijas parlamentam un valdībai, Libānas parlamentam un valdībai, Turcijas parlamentam un valdībai, Ēģiptes parlamentam un valdībai, Krievijas parlamentam un valdībai, Ķīnas parlamentam un valdībai un visām Sīrijas konfliktā iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, ANO ģenerālsekretāram, ANO un Arābu valstu līgas īpašajam sūtnim Sīrijā, Irākas parlamentam un valdībai, Jordānijas parlamentam un valdībai, Libānas parlamentam un valdībai, Turcijas parlamentam un valdībai, Ēģiptes parlamentam un valdībai, Krievijas parlamentam un valdībai, Ķīnas parlamentam un valdībai un visām Sīrijas konfliktā iesaistītajām pusēm.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/113

---

P7_TA(2014)0100

Stāvoklis Ēģiptē

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Ēģiptē (2014/2532(RSP))

(2017/C 093/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ēģipti, jo īpaši 2013. gada 12. septembra rezolūciju par stāvokli Ēģiptē (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ēģipti, jo īpaši 2013. gada 12. septembra rezolūciju par stāvokli Ēģiptē (1),

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku un virzību uz spēcīgāku partnerību — Eiropas Parlamenta nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku un virzību uz spēcīgāku partnerību — Eiropas Parlamenta nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. maija rezolūciju par pārejas posmā esošo Arābu pavasara valstu aktīvu atguvi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. maija rezolūciju par pārejas posmā esošo Arābu pavasara valstu aktīvu atguvi (3),

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves Catherine Ashton paziņojumus 2014. gada 24. janvārī par nesenajiem vardarbīgajiem uzbrukumiem Ēģiptē, 2014. gada 19. janvārī par konstitucionālo referendumu Ēģiptē, 2014. gada 11. janvārī par situāciju Ēģiptē pirms konstitucionālo referenduma, 2013. gada 24. decembrī par automašīnās ievietotiem spridzekļiem Mansūrā (Ēģiptē) un 2013. gada 23. decembrī par politisko aktīvistu notiesāšanu Ēģiptē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves Catherine Ashton paziņojumus 2014. gada 24. janvārī par nesenajiem vardarbīgajiem uzbrukumiem Ēģiptē, 2014. gada 19. janvārī par konstitucionālo referendumu Ēģiptē, 2014. gada 11. janvārī par situāciju Ēģiptē pirms konstitucionālo referenduma, 2013. gada 24. decembrī par automašīnās ievietotiem spridzekļiem Mansūrā (Ēģiptē) un 2013. gada 23. decembrī par politisko aktīvistu notiesāšanu Ēģiptē,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 8. februāra secinājumus par Arābu pavasari, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 8. februāra secinājumus par Arābu pavasari,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 22. jūlija un 21. augusta secinājumus par Ēģipti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 22. jūlija un 21. augusta secinājumus par Ēģipti,

| — | ņemot vērā ES un Ēģiptes 2001. gada asociācijas nolīgumu, kurš stājās spēkā 2004. gadā un kuru papildināja 2007. gada rīcības plāns, kā arī Komisijas 2013. gada 20. marta progresa ziņojumu par tā īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ēģiptes 2001. gada asociācijas nolīgumu, kurš stājās spēkā 2004. gadā un kuru papildināja 2007. gada rīcības plāns, kā arī Komisijas 2013. gada 20. marta progresa ziņojumu par tā īstenošanu,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Ēģipte, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Ēģipte,

| — | ņemot vērā 2013. gada 8. jūlijā Ēģiptē izdoto konstitucionālo deklarāciju, ierosinot konstitucionālo grozījumu ceļvedi un jaunas vēlēšanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 8. jūlijā Ēģiptē izdoto konstitucionālo deklarāciju, ierosinot konstitucionālo grozījumu ceļvedi un jaunas vēlēšanas,

| — | ņemot vērā Konstitucionālās komitejas izstrādāto Ēģiptes konstitūciju, ko pieņēma referendumā 2014. gada 14. un 15. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālās komitejas izstrādāto Ēģiptes konstitūciju, ko pieņēma referendumā 2014. gada 14. un 15. janvārī,

| — | ņemot vērā Ēģiptes pagaidu valdības “Programmu virzības uz demokrātiju saglabāšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ēģiptes pagaidu valdības “Programmu virzības uz demokrātiju saglabāšanai”,

| — | ņemot vērā Ēģiptes 2013. gada 24. novembra Likumu Nr. 107 par tiesībām uz publisku pulcēšanos, gājieniem un miermīlīgām demonstrācijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ēģiptes 2013. gada 24. novembra Likumu Nr. 107 par tiesībām uz publisku pulcēšanos, gājieniem un miermīlīgām demonstrācijām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā pagaidu prezidents Adly Mansour2013. gada 1. decembrī apstiprināja jauno Ēģiptes konstitūciju, par ko bija vienojusies Konstitucionālā komiteja, kuru veido 50 eksperti, tostarp plašs politisko un reliģisko pārstāvju loks, bet kurā nav pārstāvju no Musulmaņu brālības; |
| --- | --- |

A.

tā kā pagaidu prezidents Adly Mansour2013. gada 1. decembrī apstiprināja jauno Ēģiptes konstitūciju, par ko bija vienojusies Konstitucionālā komiteja, kuru veido 50 eksperti, tostarp plašs politisko un reliģisko pārstāvju loks, bet kurā nav pārstāvju no Musulmaņu brālības;

| B. | tā kā 2014. gada 14. un 15. janvāra referendumā par konstitūciju piedalījās 38,6 % vēlētāju, no kuriem 98,1 % atbalstīja jauno konstitūciju; tā kā gatavošanos referendumam aptumšoja vardarbības un iebiedēšanas gadījumi un to aktīvistu apcietināšana, kuri aicināja balsot “pret”, kā rezultātā publiskās debates pirms referenduma bija vienpusīgas; tā kā saskaņā ar priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves Catherine Ashton paziņojumu, lai gan ES nevar pienācīgi izvērtēt referenduma norisi vai pārbaudīt iespējamos pārkāpumus, šķiet, ka tie nav būtiski ietekmējuši tā rezultātu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2014. gada 14. un 15. janvāra referendumā par konstitūciju piedalījās 38,6 % vēlētāju, no kuriem 98,1 % atbalstīja jauno konstitūciju; tā kā gatavošanos referendumam aptumšoja vardarbības un iebiedēšanas gadījumi un to aktīvistu apcietināšana, kuri aicināja balsot “pret”, kā rezultātā publiskās debates pirms referenduma bija vienpusīgas; tā kā saskaņā ar priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves Catherine Ashton paziņojumu, lai gan ES nevar pienācīgi izvērtēt referenduma norisi vai pārbaudīt iespējamos pārkāpumus, šķiet, ka tie nav būtiski ietekmējuši tā rezultātu;

| C. | tā kā jaunajā Ēģiptes konstitūcijā ir daudz pozitīvu elementu tādās jomās kā pamatbrīvības un cilvēktiesības, minoritāšu aizsardzība un jo īpaši sieviešu tiesības, bet ir arī panti, ar ko bruņotos spēkus atbrīvo no civilās uzraudzības un to budžetu atbrīvo no parlamentārās kontroles, un militārajiem tiesnešiem atļauj tiesāt civilpersonas, vienlaikus citā pantā ierobežo brīvību praktizēt reliģiskos rituālus un izveidot kulta vietas Ābrama reliģiju sekotājiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā jaunajā Ēģiptes konstitūcijā ir daudz pozitīvu elementu tādās jomās kā pamatbrīvības un cilvēktiesības, minoritāšu aizsardzība un jo īpaši sieviešu tiesības, bet ir arī panti, ar ko bruņotos spēkus atbrīvo no civilās uzraudzības un to budžetu atbrīvo no parlamentārās kontroles, un militārajiem tiesnešiem atļauj tiesāt civilpersonas, vienlaikus citā pantā ierobežo brīvību praktizēt reliģiskos rituālus un izveidot kulta vietas Ābrama reliģiju sekotājiem;

| D. | tā kā politiskais saspīlējums un sabiedrības dziļā polarizācija Ēģiptē turpina izraisīt teroristu uzbrukumus un vardarbīgas sadursmes; tā kā kopš 2013. gada jūlija vairāk nekā tūkstotis cilvēku ir gājuši bojā un vēl vairāk ir ievainoto sadursmēs starp protestētājiem un drošības spēkiem, kā arī sadursmēs starp bijušā prezidenta M. Morsi pretiniekiem un atbalstītājiem; tā kā tiek ziņots, ka drošības spēki pret protestētājiem izmanto pārmērīgu spēku un tūkstošiem cilvēku ir arestēti un aizturēti, turklāt joprojām valda nesodāmība; tā kā 2013. gada 12. novembrī valstī tika atcelts ārkārtas stāvoklis; |
| --- | --- |

D.

tā kā politiskais saspīlējums un sabiedrības dziļā polarizācija Ēģiptē turpina izraisīt teroristu uzbrukumus un vardarbīgas sadursmes; tā kā kopš 2013. gada jūlija vairāk nekā tūkstotis cilvēku ir gājuši bojā un vēl vairāk ir ievainoto sadursmēs starp protestētājiem un drošības spēkiem, kā arī sadursmēs starp bijušā prezidenta M. Morsi pretiniekiem un atbalstītājiem; tā kā tiek ziņots, ka drošības spēki pret protestētājiem izmanto pārmērīgu spēku un tūkstošiem cilvēku ir arestēti un aizturēti, turklāt joprojām valda nesodāmība; tā kā 2013. gada 12. novembrī valstī tika atcelts ārkārtas stāvoklis;

| E. | tā kā 2013. gada 8. jūlija konstitucionālā deklarācijā ir noteikts politiskais ceļvedis Ēģiptei; tā kā pretrunā tam, kas bija paredzēts ceļvedī, Ēģiptes pagaidu prezidents Adly Mansour vēlāk pieprasīja, lai vispirms tiktu rīkotas prezidenta vēlēšanas; tā kā pagaidu valdība programmā apstiprināja saistības strādāt, lai izveidotu demokrātisku sistēmu, kas visiem Ēģiptes iedzīvotājiem garantēs tiesības un brīvību, un pabeigt ceļvedi, nodrošinot visu politisko dalībnieku pilnīgu līdzdalību un organizējot referendumu par jauno konstitūciju, kam sekos brīvas un taisnīgas parlamenta un prezidenta vēlēšanas, kas tiks savlaicīgi rīkotas atbilstoši visiem tiesību aktu noteikumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2013. gada 8. jūlija konstitucionālā deklarācijā ir noteikts politiskais ceļvedis Ēģiptei; tā kā pretrunā tam, kas bija paredzēts ceļvedī, Ēģiptes pagaidu prezidents Adly Mansour vēlāk pieprasīja, lai vispirms tiktu rīkotas prezidenta vēlēšanas; tā kā pagaidu valdība programmā apstiprināja saistības strādāt, lai izveidotu demokrātisku sistēmu, kas visiem Ēģiptes iedzīvotājiem garantēs tiesības un brīvību, un pabeigt ceļvedi, nodrošinot visu politisko dalībnieku pilnīgu līdzdalību un organizējot referendumu par jauno konstitūciju, kam sekos brīvas un taisnīgas parlamenta un prezidenta vēlēšanas, kas tiks savlaicīgi rīkotas atbilstoši visiem tiesību aktu noteikumiem;

| F. | tā kā pamatbrīvību un cilvēktiesību pārkāpumi Ēģiptē joprojām ir plaši izplatīti; tā kā pret politiskajiem oponentiem, žurnālistiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem vērsta vardarbība, kūdīšana un vajāšana pirms referenduma palielinājās vēl vairāk; tā kā pēdējo nedēļu laikā tika arestēti un notiesāti daudzi politiskie un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, tostarp Alaa Abdel Fattah un Mohamed Abdel no Ēģiptes Ekonomisko un sociālo tiesību centra, 6. aprīļa kustības līderi Ahmed Maher un Ahmed Douma, kā arī dažādu politisko partiju biedri; tā kā Ēģiptes Nacionālā Cilvēktiesību padome 2014. gada 12. janvārī pēc iepriekšminēto ievērojamo aktīvistu apmeklēšanas Toras cietumā publicēja ziņojumu, kritizējot viņu ieslodzījuma apstākļus un prasot izbeigt slikto izturēšanos pret viņiem; tā kā Žurnālistu aizsardzības komiteja ziņoja, ka kopš 2013. gada jūlija vismaz pieci žurnālisti ir nogalināti, ir notikuši 45 uzbrukumi žurnālistiem un 11 uzbrukumi ziņu aģentūrām un vismaz 44 žurnālisti aizturēti bez apsūdzības ilgstošu pirmstiesas procedūru ietvaros; tā kā 2014. gada 29. janvārī 20 Al-Jazeera žurnālistiem, no kuriem astoņi patlaban ir apcietinājumā un trīs ir no Eiropas, tika izvirzīta apsūdzība par piederību “teroristu organizācijai” vai “nepatiesu ziņu izplatīšanu”; |
| --- | --- |

F.

tā kā pamatbrīvību un cilvēktiesību pārkāpumi Ēģiptē joprojām ir plaši izplatīti; tā kā pret politiskajiem oponentiem, žurnālistiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem vērsta vardarbība, kūdīšana un vajāšana pirms referenduma palielinājās vēl vairāk; tā kā pēdējo nedēļu laikā tika arestēti un notiesāti daudzi politiskie un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, tostarp Alaa Abdel Fattah un Mohamed Abdel no Ēģiptes Ekonomisko un sociālo tiesību centra, 6. aprīļa kustības līderi Ahmed Maher un Ahmed Douma, kā arī dažādu politisko partiju biedri; tā kā Ēģiptes Nacionālā Cilvēktiesību padome 2014. gada 12. janvārī pēc iepriekšminēto ievērojamo aktīvistu apmeklēšanas Toras cietumā publicēja ziņojumu, kritizējot viņu ieslodzījuma apstākļus un prasot izbeigt slikto izturēšanos pret viņiem; tā kā Žurnālistu aizsardzības komiteja ziņoja, ka kopš 2013. gada jūlija vismaz pieci žurnālisti ir nogalināti, ir notikuši 45 uzbrukumi žurnālistiem un 11 uzbrukumi ziņu aģentūrām un vismaz 44 žurnālisti aizturēti bez apsūdzības ilgstošu pirmstiesas procedūru ietvaros; tā kā 2014. gada 29. janvārī 20 Al-Jazeera žurnālistiem, no kuriem astoņi patlaban ir apcietinājumā un trīs ir no Eiropas, tika izvirzīta apsūdzība par piederību “teroristu organizācijai” vai “nepatiesu ziņu izplatīšanu”;

| G. | tā kā Musulmaņu brālība ir atkārtoti atteikusies iesaistīties pagaidu valdības izziņotajā politiskajā procesā un aicināja boikotēt referendumu, bet vairāki tās līderi turpina kūdīt uz vardarbību pret valsts iestādēm un drošības spēkiem; tā kā Ēģiptes pagaidu iestādes aizliedza Musulmaņu brālību, ieslodzīja tās līderus, konfiscēja aktīvus, apklusināja tās plašsaziņas līdzekļus un paredzēja kriminālsodus par dalību tajā, bet šīs kustības Brīvības un tiesiskuma partija turpina pastāvēt; tā kā bijušais prezidents M. Morsi kopš 2013. gada 3. jūlija ir aizturēts un viņam izvirzītas vairākas kriminālapsūdzības; |
| --- | --- |

G.

tā kā Musulmaņu brālība ir atkārtoti atteikusies iesaistīties pagaidu valdības izziņotajā politiskajā procesā un aicināja boikotēt referendumu, bet vairāki tās līderi turpina kūdīt uz vardarbību pret valsts iestādēm un drošības spēkiem; tā kā Ēģiptes pagaidu iestādes aizliedza Musulmaņu brālību, ieslodzīja tās līderus, konfiscēja aktīvus, apklusināja tās plašsaziņas līdzekļus un paredzēja kriminālsodus par dalību tajā, bet šīs kustības Brīvības un tiesiskuma partija turpina pastāvēt; tā kā bijušais prezidents M. Morsi kopš 2013. gada 3. jūlija ir aizturēts un viņam izvirzītas vairākas kriminālapsūdzības;

| H. | tā kā cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī sociālais taisnīgums un augstāks iedzīvotāju dzīves līmenis ir izšķiroši svarīgi faktori virzībā uz atvērtu, stabilu, demokrātisku, brīvu un plaukstošu Ēģiptes sabiedrību; tā kā neatkarīgām arodbiedrībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir izšķiroša nozīme šajā procesā un brīviem plašsaziņas līdzekļiem ir izšķiroša loma jebkurā demokrātijā; tā kā Ēģiptes sievietes joprojām ir īpaši neaizsargātā situācijā pašreizējā periodā, kad valstī notiek politiskās un sociālās pārmaiņas; |
| --- | --- |

H.

tā kā cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī sociālais taisnīgums un augstāks iedzīvotāju dzīves līmenis ir izšķiroši svarīgi faktori virzībā uz atvērtu, stabilu, demokrātisku, brīvu un plaukstošu Ēģiptes sabiedrību; tā kā neatkarīgām arodbiedrībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir izšķiroša nozīme šajā procesā un brīviem plašsaziņas līdzekļiem ir izšķiroša loma jebkurā demokrātijā; tā kā Ēģiptes sievietes joprojām ir īpaši neaizsargātā situācijā pašreizējā periodā, kad valstī notiek politiskās un sociālās pārmaiņas;

| I. | tā kā kopš prezidenta Morsi atstādināšanas pagājušā gada vasarā ir pieaudzis saspīlējums džihādistu attiecībās ar koptu kristiešiem, kam sekoja daudzu koptu baznīcu iznīcināšana; tā kā 2013. gadā Ēģiptē tika reģistrēts vislielākais pret kristiešiem vērstu incidentu skaits pasaulē, plašsaziņas līdzekļiem ziņojot vismaz par 167 gadījumiem; tā kā valstī ir notikuši turpat 500 mēģinājumi slēgt vai iznīcināt baznīcas un vismaz 83 reliģiski motivētu kristiešu slepkavību gadījumi; |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš prezidenta Morsi atstādināšanas pagājušā gada vasarā ir pieaudzis saspīlējums džihādistu attiecībās ar koptu kristiešiem, kam sekoja daudzu koptu baznīcu iznīcināšana; tā kā 2013. gadā Ēģiptē tika reģistrēts vislielākais pret kristiešiem vērstu incidentu skaits pasaulē, plašsaziņas līdzekļiem ziņojot vismaz par 167 gadījumiem; tā kā valstī ir notikuši turpat 500 mēģinājumi slēgt vai iznīcināt baznīcas un vismaz 83 reliģiski motivētu kristiešu slepkavību gadījumi;

| J. | tā kā drošības situācija ir vēl vairāk pasliktinājusies un notiek aizvien vairāk teroraktu un vardarbīgu uzbrukumu drošības spēkiem Sīnāja pussalā; tā kā saskaņā ar oficiālajiem statistikas datiem kopš 2013. gada 30. jūnija vardarbīgos uzbrukumos ir gājuši bojā vismaz 95 drošības dienestu darbinieki; |
| --- | --- |

J.

tā kā drošības situācija ir vēl vairāk pasliktinājusies un notiek aizvien vairāk teroraktu un vardarbīgu uzbrukumu drošības spēkiem Sīnāja pussalā; tā kā saskaņā ar oficiālajiem statistikas datiem kopš 2013. gada 30. jūnija vardarbīgos uzbrukumos ir gājuši bojā vismaz 95 drošības dienestu darbinieki;

| K. | tā kā tūkstošiem cilvēku, galvenokārt bēgļi no Eritrejas un Somālijas, tostarp daudz sieviešu un bērnu, iet bojā, pazūd vai tiek nolaupīti un turēti kā ķīlnieki pret izpirkuma maksu, tiek spīdzināti, seksuāli izmantoti vai tos nogalina cilvēku tirgotāji šajā reģionā, lai iegūtu orgānus pārdošanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā tūkstošiem cilvēku, galvenokārt bēgļi no Eritrejas un Somālijas, tostarp daudz sieviešu un bērnu, iet bojā, pazūd vai tiek nolaupīti un turēti kā ķīlnieki pret izpirkuma maksu, tiek spīdzināti, seksuāli izmantoti vai tos nogalina cilvēku tirgotāji šajā reģionā, lai iegūtu orgānus pārdošanai;

| L. | tā kā 2013. gada 24. novembra Likumu Nr. 107 par tiesībām uz publisku pulcēšanos, gājieniem un miermīlīgām demonstrācijām izraisīja plašu un spēcīgu kritiku Ēģiptē un ārpus tās robežām; tā kā augstā pārstāve/Komisijas priekšsēdētāja vietniece Ketrīna Eštone 2013. gada 23. decembra paziņojumā norādīja, ka šo likumu daudzi vērtē kā vārda un pulcēšanās brīvību pārāk ierobežojošu; tā kā pēdējo nedēļu laikā, pamatojoties uz šo likumu, tika izkliedēti miermīlīgi protesti un daudzi protestētāji tika aizturēti un paturēti ieslodzījumā; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2013. gada 24. novembra Likumu Nr. 107 par tiesībām uz publisku pulcēšanos, gājieniem un miermīlīgām demonstrācijām izraisīja plašu un spēcīgu kritiku Ēģiptē un ārpus tās robežām; tā kā augstā pārstāve/Komisijas priekšsēdētāja vietniece Ketrīna Eštone 2013. gada 23. decembra paziņojumā norādīja, ka šo likumu daudzi vērtē kā vārda un pulcēšanās brīvību pārāk ierobežojošu; tā kā pēdējo nedēļu laikā, pamatojoties uz šo likumu, tika izkliedēti miermīlīgi protesti un daudzi protestētāji tika aizturēti un paturēti ieslodzījumā;

| M. | tā kā Ēģiptes ekonomika piedzīvo milzīgas grūtības; tā kā kopš 2011. gada ir pieaudzis bezdarba un nabadzības līmenis; tā kā, lai valstī panāktu ekonomisko labklājību, ir nepieciešama politiskā stabilitāte, saprātīga ekonomikas politika, korupcijas apkarošana un starptautisks atbalsts; tā kā politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem notikumiem Ēģiptē ir būtiska ietekme visā reģionā un ārpus tā, |
| --- | --- |

M.

tā kā Ēģiptes ekonomika piedzīvo milzīgas grūtības; tā kā kopš 2011. gada ir pieaudzis bezdarba un nabadzības līmenis; tā kā, lai valstī panāktu ekonomisko labklājību, ir nepieciešama politiskā stabilitāte, saprātīga ekonomikas politika, korupcijas apkarošana un starptautisks atbalsts; tā kā politiskajiem, ekonomiskajiem un sociālajiem notikumiem Ēģiptē ir būtiska ietekme visā reģionā un ārpus tā,

| N. | tā kā saskaņā ar pārskatīto Eiropas kaimiņattiecību politiku un jo īpaši pieeju “lielāks atbalsts lielākām reformām” ES iesaistes līmenis un mērogs Ēģiptē balstās uz stimuliem un tādējādi ir atkarīgs no tā, cik lielā mērā valsts ievēro savas saistības demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības jomā, |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar pārskatīto Eiropas kaimiņattiecību politiku un jo īpaši pieeju “lielāks atbalsts lielākām reformām” ES iesaistes līmenis un mērogs Ēģiptē balstās uz stimuliem un tādējādi ir atkarīgs no tā, cik lielā mērā valsts ievēro savas saistības demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības jomā,

| 1. | atkārtoti pauž ciešu solidaritāti ar Ēģiptes iedzīvotājiem un turpina atbalstīt viņu pamatotos centienus nodrošināt demokrātiju un miermīlīgu demokrātisku pāreju uz politiskām, ekonomiskām un sociālām reformām; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž ciešu solidaritāti ar Ēģiptes iedzīvotājiem un turpina atbalstīt viņu pamatotos centienus nodrošināt demokrātiju un miermīlīgu demokrātisku pāreju uz politiskām, ekonomiskām un sociālām reformām;

| 2. | stingri nosoda visus vardarbības, terorisma, musināšanas, vajāšanas un naida kurināšanas aktus, kā arī cenzūru; mudina visus politiskos un drošības spēkus ievērot vislielāko savaldību un izvairīties no provokācijām, lai nepieļautu turpmāku vardarbību, tādējādi ievērojot valsts intereses; izsaka visdziļāko līdzjūtību upuru ģimenēm; |
| --- | --- |

2.

stingri nosoda visus vardarbības, terorisma, musināšanas, vajāšanas un naida kurināšanas aktus, kā arī cenzūru; mudina visus politiskos un drošības spēkus ievērot vislielāko savaldību un izvairīties no provokācijām, lai nepieļautu turpmāku vardarbību, tādējādi ievērojot valsts intereses; izsaka visdziļāko līdzjūtību upuru ģimenēm;

| 3. | aicina Ēģiptes pagaidu varas iestādes un drošības spēkus nodrošināt visu iedzīvotāju drošību neatkarīgi no viņu politiskajiem uzskatiem, piederības vai konfesijas, atbalstīt tiesiskumu un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, aizsargāt biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, vārda un preses brīvību, apņemties īstenot dialogu un atteikties no vardarbības, kā arī ievērot un īstenot valsts starptautiskās saistības; |
| --- | --- |

3.

aicina Ēģiptes pagaidu varas iestādes un drošības spēkus nodrošināt visu iedzīvotāju drošību neatkarīgi no viņu politiskajiem uzskatiem, piederības vai konfesijas, atbalstīt tiesiskumu un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, aizsargāt biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, vārda un preses brīvību, apņemties īstenot dialogu un atteikties no vardarbības, kā arī ievērot un īstenot valsts starptautiskās saistības;

| 4. | pieņem zināšanai jauno, 2014. gada 14. un 15. janvāra referendumā apstiprināto Ēģiptes konstitūciju, kurai būtu jākļūst par nozīmīgu soli uz priekšu šīs valsts sarežģītajā pārejā uz demokrātiju; atzinīgi vērtē to, ka jaunajā Ēģiptes konstitūcijā ir iekļauta atsauce uz pilsonisko valdību, uzskatu brīvību, visu iedzīvotāju līdztiesību, tostarp sieviešu tiesību uzlabošanu, bērnu tiesību nodrošināšanu, jebkādu spīdzināšanas veidu un izpausmju aizliegumu, jebkādu verdzības veidu aizliegumu un kriminalizēšanu, kā arī uz apņemšanos ievērot Ēģiptes parakstītos starptautiskos cilvēktiesību līgumus; prasa pilnībā un efektīvi ievērot jaunajā konstitūcijā iekļautās pamatbrīvības — tostarp pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvību — un cilvēktiesību normas, kā arī nodrošināt to, lai visi minētajās jomās spēkā esošie un turpmāk pieņemtie tiesību akti atbilstu jaunajai konstitūcijai; |
| --- | --- |

4.

pieņem zināšanai jauno, 2014. gada 14. un 15. janvāra referendumā apstiprināto Ēģiptes konstitūciju, kurai būtu jākļūst par nozīmīgu soli uz priekšu šīs valsts sarežģītajā pārejā uz demokrātiju; atzinīgi vērtē to, ka jaunajā Ēģiptes konstitūcijā ir iekļauta atsauce uz pilsonisko valdību, uzskatu brīvību, visu iedzīvotāju līdztiesību, tostarp sieviešu tiesību uzlabošanu, bērnu tiesību nodrošināšanu, jebkādu spīdzināšanas veidu un izpausmju aizliegumu, jebkādu verdzības veidu aizliegumu un kriminalizēšanu, kā arī uz apņemšanos ievērot Ēģiptes parakstītos starptautiskos cilvēktiesību līgumus; prasa pilnībā un efektīvi ievērot jaunajā konstitūcijā iekļautās pamatbrīvības — tostarp pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvību — un cilvēktiesību normas, kā arī nodrošināt to, lai visi minētajās jomās spēkā esošie un turpmāk pieņemtie tiesību akti atbilstu jaunajai konstitūcijai;

| 5. | tomēr pauž bažas par atsevišķiem jaunās konstitūcijas pantiem, īpaši tiem, kas saistīti ar bruņoto spēku statusu, tostarp 202. pantu, kurā noteikts, ka aizsardzības ministru, kurš ir arī virspavēlnieks, izraugās no bruņoto spēku virsnieku vidus, 203. pantu par bruņoto spēku budžetu, 204. pantu, kurā militāriem tiesnešiem tiek atļauts tiesāt civilpersonas par tādiem noziegumiem, kas ir tieši vērsti pret militāriem objektiem, militārām zonām, militāru aprīkojumu, militāriem dokumentiem un noslēpumiem, bruņoto spēku publiskajiem līdzekļiem, militārām rūpnīcām un militāro personālu, kā arī par noziegumiem, kas saistīti ar militāro dienestu, un 234. pants, kurā noteikts, ka aizsardzības ministru ieceļ ar Bruņoto spēku Augstākās padomes piekrišanu, viņa pilnvaras paliek spēkā divus pilnus prezidenta pilnvaru termiņus, un nav norādīts, kādā veidā un kas var atcelt ministru no amata; |
| --- | --- |

5.

tomēr pauž bažas par atsevišķiem jaunās konstitūcijas pantiem, īpaši tiem, kas saistīti ar bruņoto spēku statusu, tostarp 202. pantu, kurā noteikts, ka aizsardzības ministru, kurš ir arī virspavēlnieks, izraugās no bruņoto spēku virsnieku vidus, 203. pantu par bruņoto spēku budžetu, 204. pantu, kurā militāriem tiesnešiem tiek atļauts tiesāt civilpersonas par tādiem noziegumiem, kas ir tieši vērsti pret militāriem objektiem, militārām zonām, militāru aprīkojumu, militāriem dokumentiem un noslēpumiem, bruņoto spēku publiskajiem līdzekļiem, militārām rūpnīcām un militāro personālu, kā arī par noziegumiem, kas saistīti ar militāro dienestu, un 234. pants, kurā noteikts, ka aizsardzības ministru ieceļ ar Bruņoto spēku Augstākās padomes piekrišanu, viņa pilnvaras paliek spēkā divus pilnus prezidenta pilnvaru termiņus, un nav norādīts, kādā veidā un kas var atcelt ministru no amata;

| 6. | uzsver to, ka referendums par konstitūciju bija iespēja veicināt nacionālo vienprātību un samierināšanos, kā arī institucionālu un politisku stabilitāti valstī; pieņem zināšanai gan to, ka jaunā konstitūcija tika pieņemta ar pārliecinošu balsu vairākumu, gan salīdzinoši nelielo vēlētāju aktivitāti un ziņojumus par iespējamiem pārkāpumiem balsošanas laikā; pauž dziļu nožēlu par pirms, pēc un referenduma laikā notikušajām vardarbīgajām sadursmēm, kurās tika zaudētas dzīvības un gūti ievainojumi; |
| --- | --- |

6.

uzsver to, ka referendums par konstitūciju bija iespēja veicināt nacionālo vienprātību un samierināšanos, kā arī institucionālu un politisku stabilitāti valstī; pieņem zināšanai gan to, ka jaunā konstitūcija tika pieņemta ar pārliecinošu balsu vairākumu, gan salīdzinoši nelielo vēlētāju aktivitāti un ziņojumus par iespējamiem pārkāpumiem balsošanas laikā; pauž dziļu nožēlu par pirms, pēc un referenduma laikā notikušajām vardarbīgajām sadursmēm, kurās tika zaudētas dzīvības un gūti ievainojumi;

| 7. | nosoda visus vardarbības un iebiedēšanas aktus un aicina visus iesaistītos dalībniekus un drošības spēkus valsts interesēs izrādīt savaldību, lai novērstu cilvēku bojāeju vai ievainošanu; mudina Ēģiptes pagaidu valdību nodrošināt ātru, neatkarīgu, nopietnu un objektīvu visu šādu gadījumu izmeklēšanu un vainīgo saukšanu pie atbildības; atgādina pagaidu valdībai par tās pienākumu nodrošināt visu Ēģiptes iedzīvotāju drošību neatkarīgi no viņu politiskajiem uzskatiem vai reliģiskās piederības, kā arī bezpartejisku pārskatatbildību attiecībā uz atbildīgajiem par vardarbīgiem uzbrukumiem, kūdīšanu uz vardarbību vai attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

7.

nosoda visus vardarbības un iebiedēšanas aktus un aicina visus iesaistītos dalībniekus un drošības spēkus valsts interesēs izrādīt savaldību, lai novērstu cilvēku bojāeju vai ievainošanu; mudina Ēģiptes pagaidu valdību nodrošināt ātru, neatkarīgu, nopietnu un objektīvu visu šādu gadījumu izmeklēšanu un vainīgo saukšanu pie atbildības; atgādina pagaidu valdībai par tās pienākumu nodrošināt visu Ēģiptes iedzīvotāju drošību neatkarīgi no viņu politiskajiem uzskatiem vai reliģiskās piederības, kā arī bezpartejisku pārskatatbildību attiecībā uz atbildīgajiem par vardarbīgiem uzbrukumiem, kūdīšanu uz vardarbību vai attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem;

| 8. | vēlreiz uzsver, ka samierināšanās un visaptverošs un pilsonisks politiskais process, tajā piedaloties visiem politiskajiem demokrātijas dalībniekiem, ir būtiska Ēģiptes demokrātiskās pārejas procesa sastāvdaļa un ka otrs būtisks solis šajā procesā ir brīvas un godīgas parlamenta un prezidenta vēlēšanas jaunajā Konstitūcijā noteiktā termiņā, kuru rezultātā tiktu pienācīgi pārstāvēti atšķirīgi politiskie uzskati, kā arī sievietes un mazākumtautību kopienas; mudina visus politiskos un sociālos dalībniekus, tostarp bijušā prezidenta Morsi atbalstītājus, izvairīties no vardarbības aktiem, kūdīšanas uz vardarbību vai provokācijām, un sekmēt samierināšanas centienus; prasa atbrīvot visus politiskos ieslodzītos, kas miermīlīgi īstenojuši savas tiesības uz pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvību; uzsver brīvas un taisnīgas tiesas nozīmīgumu attiecība uz visiem ieslodzītajiem; ierosina grozīt tiesu varas likumu, lai nodrošinātu patiesu varas dalīšanu; |
| --- | --- |

8.

vēlreiz uzsver, ka samierināšanās un visaptverošs un pilsonisks politiskais process, tajā piedaloties visiem politiskajiem demokrātijas dalībniekiem, ir būtiska Ēģiptes demokrātiskās pārejas procesa sastāvdaļa un ka otrs būtisks solis šajā procesā ir brīvas un godīgas parlamenta un prezidenta vēlēšanas jaunajā Konstitūcijā noteiktā termiņā, kuru rezultātā tiktu pienācīgi pārstāvēti atšķirīgi politiskie uzskati, kā arī sievietes un mazākumtautību kopienas; mudina visus politiskos un sociālos dalībniekus, tostarp bijušā prezidenta Morsi atbalstītājus, izvairīties no vardarbības aktiem, kūdīšanas uz vardarbību vai provokācijām, un sekmēt samierināšanas centienus; prasa atbrīvot visus politiskos ieslodzītos, kas miermīlīgi īstenojuši savas tiesības uz pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvību; uzsver brīvas un taisnīgas tiesas nozīmīgumu attiecība uz visiem ieslodzītajiem; ierosina grozīt tiesu varas likumu, lai nodrošinātu patiesu varas dalīšanu;

| 9. | prasa nekavējoties pārtraukt valsts iestāžu, drošības spēku vai citu grupējumu īstenotos vardarbības aktus, uzmākšanos vai iebiedēšanu, kas vērsta pret politiskajiem oponentiem, miermīlīgiem protestētajiem, arodbiedrību pārstāvjiem, žurnālistiem, sieviešu tiesību aktīvistiem un citiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem Ēģiptē; aicina veikt nopietnu un objektīvu šo notikumu izmeklēšanu un saukt vainīgos pie atbildības; vēlreiz aicina pagaidu valdību garantēt, ka valstī brīvi, bez valdības iejaukšanās, var darboties vietējās un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, neatkarīgas arodbiedrības un žurnālisti; |
| --- | --- |

9.

prasa nekavējoties pārtraukt valsts iestāžu, drošības spēku vai citu grupējumu īstenotos vardarbības aktus, uzmākšanos vai iebiedēšanu, kas vērsta pret politiskajiem oponentiem, miermīlīgiem protestētajiem, arodbiedrību pārstāvjiem, žurnālistiem, sieviešu tiesību aktīvistiem un citiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem Ēģiptē; aicina veikt nopietnu un objektīvu šo notikumu izmeklēšanu un saukt vainīgos pie atbildības; vēlreiz aicina pagaidu valdību garantēt, ka valstī brīvi, bez valdības iejaukšanās, var darboties vietējās un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, neatkarīgas arodbiedrības un žurnālisti;

| 10. | pauž bažas par 2013. gada Likumu, ar kuru reglamentē tiesības uz publisku pulcēšanos, gājieniem un miermīlīgiem protestiem, un mudina Ēģiptes pagaidu iestādes to pārskatīt vai atsaukt, lai garantētu biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās tiesības saskaņā ar Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un atbilstību starptautiskajiem standartiem un saistībām; |
| --- | --- |

10.

pauž bažas par 2013. gada Likumu, ar kuru reglamentē tiesības uz publisku pulcēšanos, gājieniem un miermīlīgiem protestiem, un mudina Ēģiptes pagaidu iestādes to pārskatīt vai atsaukt, lai garantētu biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās tiesības saskaņā ar Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un atbilstību starptautiskajiem standartiem un saistībām;

| 11. | nosoda nesenos terora aktus pret drošības spēkiem Ēģiptē; pauž dziļas bažas par turpmāko drošības situācijas Sinajā pasliktināšanos un prasa, lai Ēģiptes pagaidu valdība un drošības spēki aktīvāk censtos atjaunot drošību šajā valsts daļā, jo īpaši, apkarojot cilvēktirdzniecību; šajā kontekstā atgādina, ka jaunās Konstitūcijas 89. pants nosaka, ka visi verdzības, apspiešanas, cilvēku piespiedu izmantošanas veidi, seksuālo pakalpojumu tirdzniecība un cita veida cilvēktirdzniecība ir aizliegta un Ēģiptes tiesību akti par to paredz kriminālatbildību; |
| --- | --- |

11.

nosoda nesenos terora aktus pret drošības spēkiem Ēģiptē; pauž dziļas bažas par turpmāko drošības situācijas Sinajā pasliktināšanos un prasa, lai Ēģiptes pagaidu valdība un drošības spēki aktīvāk censtos atjaunot drošību šajā valsts daļā, jo īpaši, apkarojot cilvēktirdzniecību; šajā kontekstā atgādina, ka jaunās Konstitūcijas 89. pants nosaka, ka visi verdzības, apspiešanas, cilvēku piespiedu izmantošanas veidi, seksuālo pakalpojumu tirdzniecība un cita veida cilvēktirdzniecība ir aizliegta un Ēģiptes tiesību akti par to paredz kriminālatbildību;

| 12. | pauž stingru nosodījumu par vardarbību pret Ēģiptes koptu kopienu un daudzo baznīcu, kopienas centru un uzņēmumu iznīcināšanu visā valstī; pauž bažas par to, ka iestādes, neraugoties uz daudziem brīdinājumiem, neveica pienācīgus drošības pasākumus, lai aizsargātu koptu kopienu; |
| --- | --- |

12.

pauž stingru nosodījumu par vardarbību pret Ēģiptes koptu kopienu un daudzo baznīcu, kopienas centru un uzņēmumu iznīcināšanu visā valstī; pauž bažas par to, ka iestādes, neraugoties uz daudziem brīdinājumiem, neveica pienācīgus drošības pasākumus, lai aizsargātu koptu kopienu;

| 13. | prasa Padomei iekļaut Ansar Bayt al-Maqdis — grupējumu, kurš uzņēmās atbildību par vairākiem nesenajiem uzbrukumiem un sprādzieniem Sinajā, Kairā un citur — savā teroristisko organizāciju sarakstā; |
| --- | --- |

13.

prasa Padomei iekļaut Ansar Bayt al-Maqdis — grupējumu, kurš uzņēmās atbildību par vairākiem nesenajiem uzbrukumiem un sprādzieniem Sinajā, Kairā un citur — savā teroristisko organizāciju sarakstā;

| 14. | aicina Ēģiptes pagaidu iestādes izstrādāt, pieņemt un īstenot tiesību aktus, lai apkarotu visa veida vardarbību, kas balstīta uz dzimumu, tostarp izvarošanu laulībā, un seksuālo vardarbību pret sievietēm, kuras piedalās protestos un demonstrācijās; turklāt aicina Ēģiptes pagaidu iestādes nodrošināt efektīvus un pieejamus pārskatu sniegšanas kanālus un aizsardzības līdzekļus, kuros tiktu ievērotas upuru vajadzības un konfidencialitāte; mudina likvidēt nesodāmību un attiecībā uz noziedzniekiem piemērot atbilstošas kriminālsankcijas; |
| --- | --- |

14.

aicina Ēģiptes pagaidu iestādes izstrādāt, pieņemt un īstenot tiesību aktus, lai apkarotu visa veida vardarbību, kas balstīta uz dzimumu, tostarp izvarošanu laulībā, un seksuālo vardarbību pret sievietēm, kuras piedalās protestos un demonstrācijās; turklāt aicina Ēģiptes pagaidu iestādes nodrošināt efektīvus un pieejamus pārskatu sniegšanas kanālus un aizsardzības līdzekļus, kuros tiktu ievērotas upuru vajadzības un konfidencialitāte; mudina likvidēt nesodāmību un attiecībā uz noziedzniekiem piemērot atbilstošas kriminālsankcijas;

| 15. | atzinīgi vērtē Ēģiptes pagaidu valdība pausto vēlmi saskaņā ar Ēģiptes Valsts cilvēktiesību padomes ieteikumu atklāt ANO Augstās cilvēktiesību komisāres reģionālo biroju Kairā un mudina Ēģiptes pagaidu valdību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai paātrinātu šī biroja atklāšanu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Ēģiptes pagaidu valdība pausto vēlmi saskaņā ar Ēģiptes Valsts cilvēktiesību padomes ieteikumu atklāt ANO Augstās cilvēktiesību komisāres reģionālo biroju Kairā un mudina Ēģiptes pagaidu valdību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai paātrinātu šī biroja atklāšanu;

| 16. | atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves Catherine Ashton un īpašā pārstāvja Bernardino Leona centienus darboties kā starpniekiem starp pusēm, lai rastu risinājumu izkļūšanai no pašreizējās politiskās krīzes; vēlreiz mudina padomi, PV/AP un Komisiju ņemt vērā gan nosacītības principu (“vairāk par vairāk”), gan nopietnās ekonomiskās problēmas, ar kurām Ēģipte saskaras savās divpusējās attiecībās, gan Savienības finansiālo atbalstu šai valstij; atkārto savu prasību noteikt skaidrus un kopīgi pieņemtus kritērijus šajā jomā; atkārtoti apstiprina savu apņemšanos palīdzēt Ēģiptes iedzīvotājiem virzībā uz demokrātijas un ekonomikas reformu; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves Catherine Ashton un īpašā pārstāvja Bernardino Leona centienus darboties kā starpniekiem starp pusēm, lai rastu risinājumu izkļūšanai no pašreizējās politiskās krīzes; vēlreiz mudina padomi, PV/AP un Komisiju ņemt vērā gan nosacītības principu (“vairāk par vairāk”), gan nopietnās ekonomiskās problēmas, ar kurām Ēģipte saskaras savās divpusējās attiecībās, gan Savienības finansiālo atbalstu šai valstij; atkārto savu prasību noteikt skaidrus un kopīgi pieņemtus kritērijus šajā jomā; atkārtoti apstiprina savu apņemšanos palīdzēt Ēģiptes iedzīvotājiem virzībā uz demokrātijas un ekonomikas reformu;

| 17. | aicina priekšsēdētāja vietnieci un augsto pārstāvi Catherine Ashton sniegt atskaiti par ES vēlēšanu ekspertu misiju, kas 2014. gada 14. un 15. janvārī Ēģiptē novēroja konstitucionālo referendumu; |
| --- | --- |

17.

aicina priekšsēdētāja vietnieci un augsto pārstāvi Catherine Ashton sniegt atskaiti par ES vēlēšanu ekspertu misiju, kas 2014. gada 14. un 15. janvārī Ēģiptē novēroja konstitucionālo referendumu;

| 18. | aicina Ēģiptes valdību lūgt izvērst ES Vēlēšanu novērošanas misiju, lai tā novērotu arī gaidāmās prezidenta vēlēšanas; |
| --- | --- |

18.

aicina Ēģiptes valdību lūgt izvērst ES Vēlēšanu novērošanas misiju, lai tā novērotu arī gaidāmās prezidenta vēlēšanas;

| 19. | vēlreiz uzsver, ka iepriekšējo diktatoru nolaupīto aktīvu atgūšanas veicināšana ir ES morāls pienākums un politiski ļoti svarīgs jautājums, jo tai ir simboliska nozīme Savienības attiecībās ar dienvidu kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

19.

vēlreiz uzsver, ka iepriekšējo diktatoru nolaupīto aktīvu atgūšanas veicināšana ir ES morāls pienākums un politiski ļoti svarīgs jautājums, jo tai ir simboliska nozīme Savienības attiecībās ar dienvidu kaimiņvalstīm;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām un Ēģiptes Arābu Republikas valdībai. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām un Ēģiptes Arābu Republikas valdībai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0379.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0446.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0224.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/118

---

P7_TA(2014)0101

ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi (2014/2533(RSP))

(2017/C 093/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju,

| — | ņemot vērā spēkā esošo Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, un patlaban notiekošās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā spēkā esošo Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, un patlaban notiekošās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu,

| — | ņemot vērā Modernizācijas partnerību, kas tika ierosināta 2010. gada maija sanāksmē Rostovā pie Donas, un Krievijas vadošo amatpersonu apņemšanos nodrošināt tiesiskuma ievērošanu kā pamatu Krievijas modernizācijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Modernizācijas partnerību, kas tika ierosināta 2010. gada maija sanāksmē Rostovā pie Donas, un Krievijas vadošo amatpersonu apņemšanos nodrošināt tiesiskuma ievērošanu kā pamatu Krievijas modernizācijai,

| — | ņemot vērā ES un Krievijas mērķi, kas tika noteikts kopīgajā paziņojumā pēc ES un Krievijas 11. augstākā līmeņa sanāksmes Sanktpēterburgā 2003. gada 31. maijā, proti, izveidot kopēju ekonomisko telpu, kopēju brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kopēju sadarbības telpu ārējās drošības jomā un kopēju pētniecības un izglītības telpu, tajā iekļaujot arī kultūras aspektus (četras kopējās telpas), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Krievijas mērķi, kas tika noteikts kopīgajā paziņojumā pēc ES un Krievijas 11. augstākā līmeņa sanāksmes Sanktpēterburgā 2003. gada 31. maijā, proti, izveidot kopēju ekonomisko telpu, kopēju brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kopēju sadarbības telpu ārējās drošības jomā un kopēju pētniecības un izglītības telpu, tajā iekļaujot arī kultūras aspektus (četras kopējās telpas),

| — | ņemot vērā ES un Krievijas apspriedes par cilvēktiesību jautājumiem 2013. gada 28. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Krievijas apspriedes par cilvēktiesību jautājumiem 2013. gada 28. novembrī,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi 2013. gada 28. un 29. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi 2013. gada 28. un 29. novembrī,

| — | ņemot vērā ES un Krievijas 2014. gada 28. janvāra augstākā līmeņa sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Krievijas 2014. gada 28. janvāra augstākā līmeņa sanāksmi,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja José Manuel Durão Barroso paziņojumu un Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy piezīmes pēc ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes 2014. gada 28. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja José Manuel Durão Barroso paziņojumu un Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy piezīmes pēc ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes 2014. gada 28. janvārī,

| — | ņemot vērā ES un Krievijas 2014. gada 28. janvāra kopīgo paziņojumu par terorisma apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Krievijas 2014. gada 28. janvāra kopīgo paziņojumu par terorisma apkarošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā ES nav atkāpusies no savas apņemšanās turpmāk padziļināt un attīstīt ES un Krievijas attiecības, par ko liecina apņemšanās nopietni iesaistīties sarunās par jauna pamatnolīguma noslēgšanu abu pušu attiecību turpmākai pilnveidošanai, un tā kā ES un Krievija ir izveidojušas dziļas un visaptverošas attiecības, jo īpaši enerģētikas, ekonomikas un uzņēmējdarbības nozarēs; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES nav atkāpusies no savas apņemšanās turpmāk padziļināt un attīstīt ES un Krievijas attiecības, par ko liecina apņemšanās nopietni iesaistīties sarunās par jauna pamatnolīguma noslēgšanu abu pušu attiecību turpmākai pilnveidošanai, un tā kā ES un Krievija ir izveidojušas dziļas un visaptverošas attiecības, jo īpaši enerģētikas, ekonomikas un uzņēmējdarbības nozarēs;

| B. | tā kā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme 2014. gada 28. janvārī bija tikai ierobežota trīs stundu tikšanās, kurā izskatīja vien nedaudzus jautājumus, atspoguļojot problēmas, kas jārisina ES un Krievijas attiecībās un ko lielākoties izraisījis Krievijas spiediens uz Austrumu partnervalstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme 2014. gada 28. janvārī bija tikai ierobežota trīs stundu tikšanās, kurā izskatīja vien nedaudzus jautājumus, atspoguļojot problēmas, kas jārisina ES un Krievijas attiecībās un ko lielākoties izraisījis Krievijas spiediens uz Austrumu partnervalstīm;

| C. | tā kā tāpēc ES un Krievijas ciešākai sadarbībai un labām kaimiņattiecībām ir svarīga nozīme stabilitātes, drošības un labklājības nodrošināšanā Eiropā un jo īpaši kopējās kaimiņvalstīs; tā kā ES un Krievijas Federācijas stratēģisko partnerību var veidot, vienīgi pamatojoties uz kopīgām vērtībām; tā kā nolūkā uzlabot globālo pārvaldību un risināt kopīgās problēmas ir ārkārtīgi svarīgi stiprināt abu partneru sadarbību starptautiskā līmenī visās iestādēs, organizācijās un forumos; |
| --- | --- |

C.

tā kā tāpēc ES un Krievijas ciešākai sadarbībai un labām kaimiņattiecībām ir svarīga nozīme stabilitātes, drošības un labklājības nodrošināšanā Eiropā un jo īpaši kopējās kaimiņvalstīs; tā kā ES un Krievijas Federācijas stratēģisko partnerību var veidot, vienīgi pamatojoties uz kopīgām vērtībām; tā kā nolūkā uzlabot globālo pārvaldību un risināt kopīgās problēmas ir ārkārtīgi svarīgi stiprināt abu partneru sadarbību starptautiskā līmenī visās iestādēs, organizācijās un forumos;

| D. | tā kā vēl arvien pastāv bažas par pavērsieniem Krievijas Federācijā attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību un to demokrātijas principu un tiesiskuma normu ievērošanu, par ko notikusi kopīga vienošanās; tā kā Krievijas Federācija ir pilntiesīga Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) dalībvalsts un kā tāda ir apņēmusies īstenot demokrātijas principus un ievērot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

D.

tā kā vēl arvien pastāv bažas par pavērsieniem Krievijas Federācijā attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību un to demokrātijas principu un tiesiskuma normu ievērošanu, par ko notikusi kopīga vienošanās; tā kā Krievijas Federācija ir pilntiesīga Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) dalībvalsts un kā tāda ir apņēmusies īstenot demokrātijas principus un ievērot cilvēktiesības;

| E. | tā kā Austrumu partnerības Viļņas augstākā līmeņa sanāksmē visi dalībnieki atkārtoti apliecināja savu apņemšanos ievērot starptautisko tiesību principus un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

E.

tā kā Austrumu partnerības Viļņas augstākā līmeņa sanāksmē visi dalībnieki atkārtoti apliecināja savu apņemšanos ievērot starptautisko tiesību principus un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības;

| F. | tā kā labas kaimiņattiecības, miers un stabilitāte kopējās kaimiņvalstīs ir gan Krievijas, gan ES ieinteresēs; tā kā vajadzētu attīstīt atvērtu, godīgu un uz rezultātiem orientētu dialogu par krīzēm šajās valstīs, jo īpaši ņemot vērā neatrisinātos konfliktus, lai nostiprinātu drošību un stabilitāti, sekmētu attiecīgo valstu teritoriālo vienotību un izveidotu vienotus krīžu pārvaldības mehānismus; |
| --- | --- |

F.

tā kā labas kaimiņattiecības, miers un stabilitāte kopējās kaimiņvalstīs ir gan Krievijas, gan ES ieinteresēs; tā kā vajadzētu attīstīt atvērtu, godīgu un uz rezultātiem orientētu dialogu par krīzēm šajās valstīs, jo īpaši ņemot vērā neatrisinātos konfliktus, lai nostiprinātu drošību un stabilitāti, sekmētu attiecīgo valstu teritoriālo vienotību un izveidotu vienotus krīžu pārvaldības mehānismus;

| G. | tā kā saskaņā ar Helsinku nolīgumu Austrumu partnerības valstīm ir pilnīgas un suverēnas tiesības un brīvība kā līdztiesīgām partnerēm veidot attiecības ar brīvi izvēlētām partnervalstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Helsinku nolīgumu Austrumu partnerības valstīm ir pilnīgas un suverēnas tiesības un brīvība kā līdztiesīgām partnerēm veidot attiecības ar brīvi izvēlētām partnervalstīm;

| H. | tā kā robežu veidošanas process Abhāzijā un Dienvidosetijas Chinvali reģionā ar Krievijas spēku atbalstu paplašinās un kļūst agresīvāks, tā samazinot Gruzijas teritoriju; |
| --- | --- |

H.

tā kā robežu veidošanas process Abhāzijā un Dienvidosetijas Chinvali reģionā ar Krievijas spēku atbalstu paplašinās un kļūst agresīvāks, tā samazinot Gruzijas teritoriju;

| I. | tā kā no 2013. gada 1. decembra gaisa pārvadātāji nosūta Krievijas varas iestādēm papildu informāciju par pasažieri (API), no 2014. gada 1. jūlija Krievijas varas iestādes pieprasīs pilnus pasažieru un apkalpes datus attiecībā uz visiem pārlidojumiem; tā kā Krievijas varas iestāžu mērķis ir izveidot visaptverošu pasažieru vārdu uzskaites apkopošanas sistēmu, |
| --- | --- |

I.

tā kā no 2013. gada 1. decembra gaisa pārvadātāji nosūta Krievijas varas iestādēm papildu informāciju par pasažieri (API), no 2014. gada 1. jūlija Krievijas varas iestādes pieprasīs pilnus pasažieru un apkalpes datus attiecībā uz visiem pārlidojumiem; tā kā Krievijas varas iestāžu mērķis ir izveidot visaptverošu pasažieru vārdu uzskaites apkopošanas sistēmu,

| 1. | uzskata, ka ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme 2014. gada 28. janvārī deva iespēju padomāt par ES un Krievijas stratēģiskās partnerības būtību un virzību un apspriest jautājumus, kuros pušu viedokļi atšķiras; atzīmē, ka ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes ierobežotais formāts atspoguļo pašreizējās ES un Krievijas attiecības, kas dod iespēju pragmatiski apmainīties viedokļiem par svarīgākajiem jautājumiem, vienlaikus simboliski norādot uz pašreizējām problēmām ES un Krievijas sadarbībā; sagaida, ka diskusijas uzlabos savstarpējo uzticēšanos un radīs apstākļus jaunai politiskajai motivācijai sekmēt partnerības turpmāko virzību; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme 2014. gada 28. janvārī deva iespēju padomāt par ES un Krievijas stratēģiskās partnerības būtību un virzību un apspriest jautājumus, kuros pušu viedokļi atšķiras; atzīmē, ka ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes ierobežotais formāts atspoguļo pašreizējās ES un Krievijas attiecības, kas dod iespēju pragmatiski apmainīties viedokļiem par svarīgākajiem jautājumiem, vienlaikus simboliski norādot uz pašreizējām problēmām ES un Krievijas sadarbībā; sagaida, ka diskusijas uzlabos savstarpējo uzticēšanos un radīs apstākļus jaunai politiskajai motivācijai sekmēt partnerības turpmāko virzību;

| 2. | atkārtoti pauž pārliecību, ka Krievija vēl aizvien ir viens no svarīgākajiem Eiropas Savienības partneriem stratēģiskās sadarbības veidošanā, ar kuru to vieno ne tikai ekonomiskās un tirdzniecības intereses, bet arī centieni īstenot kopīgas demokrātiskas vērtības; uzsver –– lai panāktu progresu divpusējās attiecībās, vajadzīga atklāta diskusija, kurā noskaidro jautājumus, kas izraisījuši savstarpējās nesaskaņas; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž pārliecību, ka Krievija vēl aizvien ir viens no svarīgākajiem Eiropas Savienības partneriem stratēģiskās sadarbības veidošanā, ar kuru to vieno ne tikai ekonomiskās un tirdzniecības intereses, bet arī centieni īstenot kopīgas demokrātiskas vērtības; uzsver –– lai panāktu progresu divpusējās attiecībās, vajadzīga atklāta diskusija, kurā noskaidro jautājumus, kas izraisījuši savstarpējās nesaskaņas;

| 3. | uzsver, ka ir vajadzīgs ilgstošs un konstruktīvs dialogs, lai apspriestu notikumus kopējās kaimiņvalstīs, kā arī dažādas reģionālās ekonomiskās integrācijas iniciatīvas, un jo īpaši to ietekmi uz tirdzniecību, pamatojoties uz esošajām Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) saistībām; aicina ES un Krieviju rast iespējas, kā attiecīgos reģionālās integrācijas procesus padarīt saderīgākus, vienlaikus turpinot strādāt, lai nākotnē sasniegtu kopējas tirdzniecības un ekonomiskās zonas mērķi; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ir vajadzīgs ilgstošs un konstruktīvs dialogs, lai apspriestu notikumus kopējās kaimiņvalstīs, kā arī dažādas reģionālās ekonomiskās integrācijas iniciatīvas, un jo īpaši to ietekmi uz tirdzniecību, pamatojoties uz esošajām Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) saistībām; aicina ES un Krieviju rast iespējas, kā attiecīgos reģionālās integrācijas procesus padarīt saderīgākus, vienlaikus turpinot strādāt, lai nākotnē sasniegtu kopējas tirdzniecības un ekonomiskās zonas mērķi;

| 4. | atgādina, ka ES un Krievijas dialogam par jautājumiem, kas saistīti ar kopējām kaimiņvalstīm, ir jābalstās uz kaimiņvalstu suverenitātes un neatkarības pamatprincipu, ko piemēro, izvēloties politiskos un tirdzniecības sabiedrotos; pauž pārliecību, ka turpmākas Austrumu partnerības valstu, tostarp Ukrainas, politiskās un ekonomiskās reformas, kuru pamatā ir ES vērtības un standarti, ir arī Krievijas interesēs, jo tādējādi gar tās robežām tiek paplašināta stabilitātes, labklājības un sadarbības zona; atgādina par ES pastāvīgo uzaicinājumu Krievijai sekmēt šo procesu, izmantojot konstruktīvu sadarbību ar Austrumu partnerības valstīm; iebilst pret Krievijas nodomu turpināt Austrumu partnerības reģionu uzskatīt par tās ietekmes sfēru; uzskata, ka tikai Ukrainas pilsoņiem pašiem ir jābūt tiesībām lemt par savas valsts nākotni; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka ES un Krievijas dialogam par jautājumiem, kas saistīti ar kopējām kaimiņvalstīm, ir jābalstās uz kaimiņvalstu suverenitātes un neatkarības pamatprincipu, ko piemēro, izvēloties politiskos un tirdzniecības sabiedrotos; pauž pārliecību, ka turpmākas Austrumu partnerības valstu, tostarp Ukrainas, politiskās un ekonomiskās reformas, kuru pamatā ir ES vērtības un standarti, ir arī Krievijas interesēs, jo tādējādi gar tās robežām tiek paplašināta stabilitātes, labklājības un sadarbības zona; atgādina par ES pastāvīgo uzaicinājumu Krievijai sekmēt šo procesu, izmantojot konstruktīvu sadarbību ar Austrumu partnerības valstīm; iebilst pret Krievijas nodomu turpināt Austrumu partnerības reģionu uzskatīt par tās ietekmes sfēru; uzskata, ka tikai Ukrainas pilsoņiem pašiem ir jābūt tiesībām lemt par savas valsts nākotni;

| 5. | pauž nožēlu, ka Krievijas vadošās aprindas uzskata, ka ES Austrumu partnerība ir apdraudējums tās politiskajām un ekonomiskajām interesēm; uzsver, ka, gluži pretēji, Krievija būs ieguvēja no aktīvākas tirdzniecības un intensīvākas ekonomiskās aktivitātes un ka stabilas un paredzamas kaimiņvalstis sekmēs tās drošību; uzsver, ka ir svarīgi veidot sinerģiju, lai kopējās kaimiņvalstis spētu gūt maksimālu labumu no divpusējām attiecībām gan ar ES, gan Krievijas Federāciju; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka Krievijas vadošās aprindas uzskata, ka ES Austrumu partnerība ir apdraudējums tās politiskajām un ekonomiskajām interesēm; uzsver, ka, gluži pretēji, Krievija būs ieguvēja no aktīvākas tirdzniecības un intensīvākas ekonomiskās aktivitātes un ka stabilas un paredzamas kaimiņvalstis sekmēs tās drošību; uzsver, ka ir svarīgi veidot sinerģiju, lai kopējās kaimiņvalstis spētu gūt maksimālu labumu no divpusējām attiecībām gan ar ES, gan Krievijas Federāciju;

| 6. | atgādina, ka atšķirībā no Krievijas virzītās Muitas savienības ES nolīgumi par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) ar Austrumu partnerības valstīm neliedz tām iesaistīties brīvā tirdzniecībā ar trešām valstīm; tādēļ norāda, ka pēc asociācijas nolīguma parakstīšanas, tostarp attiecībā uz DCFTA, Austrumu partneri joprojām varēs īstenot brīvu tirdzniecību ar Krieviju saskaņā ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kurus šobrīd ir parakstījušas Neatkarīgo valstu savienības (NVS) valstis; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka atšķirībā no Krievijas virzītās Muitas savienības ES nolīgumi par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) ar Austrumu partnerības valstīm neliedz tām iesaistīties brīvā tirdzniecībā ar trešām valstīm; tādēļ norāda, ka pēc asociācijas nolīguma parakstīšanas, tostarp attiecībā uz DCFTA, Austrumu partneri joprojām varēs īstenot brīvu tirdzniecību ar Krieviju saskaņā ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kurus šobrīd ir parakstījušas Neatkarīgo valstu savienības (NVS) valstis;

| 7. | pauž cerību, ka nosacījumu pienācīgas sagatavošanas gadījumā sarunas par jauno nolīgumu varēs sākt nākamajā augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2014. gada jūnijā Sočos; pauž nožēlu par virzības trūkumu sarunās par jauno partnerības un sadarbības nolīgumu, ar ko aizstās pašreizējo nolīgumu, galvenokārt tādēļ, ka Krievija neizrāda apņēmību iesaistīties būtiskās sarunās par tirdzniecības sadaļu; uzsver nepieciešamību saglabāt apņemšanos īstenot partnerību modernizācijai; |
| --- | --- |

7.

pauž cerību, ka nosacījumu pienācīgas sagatavošanas gadījumā sarunas par jauno nolīgumu varēs sākt nākamajā augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2014. gada jūnijā Sočos; pauž nožēlu par virzības trūkumu sarunās par jauno partnerības un sadarbības nolīgumu, ar ko aizstās pašreizējo nolīgumu, galvenokārt tādēļ, ka Krievija neizrāda apņēmību iesaistīties būtiskās sarunās par tirdzniecības sadaļu; uzsver nepieciešamību saglabāt apņemšanos īstenot partnerību modernizācijai;

| 8. | aicina nākamajā Eiropas Komisijas pilnvaru termiņā efektīvi koordinēt ES politikas atbildību pret Krieviju, paredzot skaidru un centrālo lomu Augstajam pārstāvim/priekšsēdētāja vietniekam un dalībvalstīm apņemoties sarunās ar Krieviju ieņemt vienotu nostāju; |
| --- | --- |

8.

aicina nākamajā Eiropas Komisijas pilnvaru termiņā efektīvi koordinēt ES politikas atbildību pret Krieviju, paredzot skaidru un centrālo lomu Augstajam pārstāvim/priekšsēdētāja vietniekam un dalībvalstīm apņemoties sarunās ar Krieviju ieņemt vienotu nostāju;

| 9. | aicina Krieviju ievērot visas daudzpusējās saistības, kas izriet no tās pievienošanās PTO, un pilnībā īstenot tās PTO saistības; aicina Krieviju atturēties no patvaļīgu aizliegumu paredzēšanas attiecībā uz atsevišķu ES dalībvalstu produktiem, jo šādi pasākumi kaitē divpusējām attiecībām starp atsevišķām dalībvalstīm un Krieviju, kā arī ES un Krievijas attiecībām; |
| --- | --- |

9.

aicina Krieviju ievērot visas daudzpusējās saistības, kas izriet no tās pievienošanās PTO, un pilnībā īstenot tās PTO saistības; aicina Krieviju atturēties no patvaļīgu aizliegumu paredzēšanas attiecībā uz atsevišķu ES dalībvalstu produktiem, jo šādi pasākumi kaitē divpusējām attiecībām starp atsevišķām dalībvalstīm un Krieviju, kā arī ES un Krievijas attiecībām;

| 10. | stingri nosoda nesenos barbariskos uzbrukumus Volgogradā; atzinīgi vērtē ES un Krievijas 2014. gada 28. janvāra kopīgo paziņojumu par cīņu pret terorismu, kurā ES un Krievija vienojās izskatīt iespējas vēl vairāk stiprināt sadarbību reaģēšanā uz noziegumiem, ko veic teroristi un organizētās noziedzības grupējumi, paplašināt sadarbību, apmainoties ar paraugpraksi pretterorisma jomā un apmācot speciālistus terorisma apkarošanā, un pastiprināt sadarbību ANO sistēmā un citos daudzpusējos forumos; |
| --- | --- |

10.

stingri nosoda nesenos barbariskos uzbrukumus Volgogradā; atzinīgi vērtē ES un Krievijas 2014. gada 28. janvāra kopīgo paziņojumu par cīņu pret terorismu, kurā ES un Krievija vienojās izskatīt iespējas vēl vairāk stiprināt sadarbību reaģēšanā uz noziegumiem, ko veic teroristi un organizētās noziedzības grupējumi, paplašināt sadarbību, apmainoties ar paraugpraksi pretterorisma jomā un apmācot speciālistus terorisma apkarošanā, un pastiprināt sadarbību ANO sistēmā un citos daudzpusējos forumos;

| 11. | norāda uz ES un Krievijas kopējās telpas progresa ziņojumiem, kas atspoguļo progresu vai arī regresu, īstenojot ES un Krievijas kopējo telpu un 2005. gadā pieņemtos ceļvežus; īpaši atbalsta sadarbību pētniecības un attīstības jomā un uzsver, ka četru kopējo telpu pamatā ir savstarpīguma princips; |
| --- | --- |

11.

norāda uz ES un Krievijas kopējās telpas progresa ziņojumiem, kas atspoguļo progresu vai arī regresu, īstenojot ES un Krievijas kopējo telpu un 2005. gadā pieņemtos ceļvežus; īpaši atbalsta sadarbību pētniecības un attīstības jomā un uzsver, ka četru kopējo telpu pamatā ir savstarpīguma princips;

| 12. | uzsver, cik svarīga ir energoapgādes drošība un ka dabas resursu piegādes nedrīkst izmantot kā politisku instrumentu; uzsver sadarbības enerģētikas jomā nozīmi abām pusēm, jo tā dod iespēju turpmākai sadarbībai tirdzniecībā un ekonomikā atklātā un pārredzamā tirgū, pilnīgi izprotot ES nepieciešamību dažādot transportēšanas kanālus un enerģijas piegādātājus; uzsver, ka šādas sadarbības pamatā ir jābūt savstarpīguma un pārredzamības principiem, kā arī vienādām iespējām piekļūt tirgiem, infrastruktūrai un ieguldījumiem; aicina ES un Krievijas sadarbību enerģētikas jomā balstīt uz stingriem iekšējā tirgus principiem, tostarp Trešo enerģētikas tiesību aktu kopumu, jo īpaši attiecībā uz trešo pušu piekļuvi, un Enerģētikas hartas nolīgumu; pauž pārliecību –– ja Krievija pilnībā atzītu Enerģētikas hartas nolīguma principus, tas labvēlīgi ietekmētu divpusējās attiecības enerģētikas jomā; aicina veidot ciešu sadarbību starp ES un Krieviju attiecībā uz izejvielu un retzemju metālu piegādi, jo īpaši attiecībā uz tiem, kas tiek uzskatīti par kritiskiem, un aicina ievērot starptautiskos noteikumus, jo īpaši PTO noteikumus; |
| --- | --- |

12.

uzsver, cik svarīga ir energoapgādes drošība un ka dabas resursu piegādes nedrīkst izmantot kā politisku instrumentu; uzsver sadarbības enerģētikas jomā nozīmi abām pusēm, jo tā dod iespēju turpmākai sadarbībai tirdzniecībā un ekonomikā atklātā un pārredzamā tirgū, pilnīgi izprotot ES nepieciešamību dažādot transportēšanas kanālus un enerģijas piegādātājus; uzsver, ka šādas sadarbības pamatā ir jābūt savstarpīguma un pārredzamības principiem, kā arī vienādām iespējām piekļūt tirgiem, infrastruktūrai un ieguldījumiem; aicina ES un Krievijas sadarbību enerģētikas jomā balstīt uz stingriem iekšējā tirgus principiem, tostarp Trešo enerģētikas tiesību aktu kopumu, jo īpaši attiecībā uz trešo pušu piekļuvi, un Enerģētikas hartas nolīgumu; pauž pārliecību –– ja Krievija pilnībā atzītu Enerģētikas hartas nolīguma principus, tas labvēlīgi ietekmētu divpusējās attiecības enerģētikas jomā; aicina veidot ciešu sadarbību starp ES un Krieviju attiecībā uz izejvielu un retzemju metālu piegādi, jo īpaši attiecībā uz tiem, kas tiek uzskatīti par kritiskiem, un aicina ievērot starptautiskos noteikumus, jo īpaši PTO noteikumus;

| 13. | mudina Krievijas Federāciju palielināt tās ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā; jo īpaši aicina Krieviju īstenot otrā saistību perioda mērķi, ratificējot ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola Dohas grozījumu; |
| --- | --- |

13.

mudina Krievijas Federāciju palielināt tās ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā; jo īpaši aicina Krieviju īstenot otrā saistību perioda mērķi, ratificējot ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola Dohas grozījumu;

| 14. | atkārtoti pauž apņemšanos īstenot ilgtermiņa mērķi par bezvīzu režīmu starp ES un Krieviju, pamatojoties uz pakāpeniski ieviešamu pieeju, kas vērsta uz būtību un praktisku attīstību; norāda, ka sarunas par modernizētu vīzu režīma atvieglojumu nolīgumu turpinās, bet vienlaikus turpinās arī kopīgo pasākumu īstenošana ar mērķi panākt vīzu režīma atcelšanu īstermiņa ceļojumiem; pauž bažas par plāniem paredzēt vīzu režīma atvieglojumu nolīgumā īpaši atvieglotus noteikumus lielam skaitam Krievijas amatpersonu ar “dienesta pasēm”; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti pauž apņemšanos īstenot ilgtermiņa mērķi par bezvīzu režīmu starp ES un Krieviju, pamatojoties uz pakāpeniski ieviešamu pieeju, kas vērsta uz būtību un praktisku attīstību; norāda, ka sarunas par modernizētu vīzu režīma atvieglojumu nolīgumu turpinās, bet vienlaikus turpinās arī kopīgo pasākumu īstenošana ar mērķi panākt vīzu režīma atcelšanu īstermiņa ceļojumiem; pauž bažas par plāniem paredzēt vīzu režīma atvieglojumu nolīgumā īpaši atvieglotus noteikumus lielam skaitam Krievijas amatpersonu ar “dienesta pasēm”;

| 15. | pauž bažas par tendencēm, kas vērojamas Krievijas Federācijā attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību un vispārpieņemtu demokrātijas principu, noteikumu un procedūru ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz “ārvalstu aģentu” likumu, pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām (LGBT) vērstiem tiesību aktiem, kriminālatbildības atjaunošanu par goda aizskaršanu, likumu par nodevību un tiesību aktiem par publiskiem protestiem; mudina Krieviju ievērot tās kā Eiropas Padomes locekles starptautiskās saistības; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas par tendencēm, kas vērojamas Krievijas Federācijā attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību un vispārpieņemtu demokrātijas principu, noteikumu un procedūru ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz “ārvalstu aģentu” likumu, pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām (LGBT) vērstiem tiesību aktiem, kriminālatbildības atjaunošanu par goda aizskaršanu, likumu par nodevību un tiesību aktiem par publiskiem protestiem; mudina Krieviju ievērot tās kā Eiropas Padomes locekles starptautiskās saistības;

| 16. | atzinīgi vērtē nesenos amnestijas gadījumus un uzsver, ka skaidra un uzticama izpratne par pamatbrīvībām, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu palīdzēs nodrošināt mūsu stratēģiskās partnerības tālāko virzību; uzsver, ka neatkarīga, objektīva un efektīva tiesu sistēma ir galvenais tiesiskuma elements, kas lielā mērā veicina uzticamas un stabilas uzņēmējdarbības vides un ieguldījumu klimata attīstību; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē nesenos amnestijas gadījumus un uzsver, ka skaidra un uzticama izpratne par pamatbrīvībām, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu palīdzēs nodrošināt mūsu stratēģiskās partnerības tālāko virzību; uzsver, ka neatkarīga, objektīva un efektīva tiesu sistēma ir galvenais tiesiskuma elements, kas lielā mērā veicina uzticamas un stabilas uzņēmējdarbības vides un ieguldījumu klimata attīstību;

| 17. | atkārtoti pauž bažas par vispārējo cilvēktiesību situāciju Krievijā un to, ka nav nekādas virzības ES un Krievijas apspriedēs par cilvēktiesību jautājumiem; jo īpaši pauž nožēlu par to, ka šis dialogs ir kļuvis par procesu, nevis par līdzekli izmērāmu un reālu rezultātu sasniegšanai; atkārtoti uzstāj, ka šajās apspriedēs par cilvēktiesībām ir jāiekļauj publiski paveiktā rādītāji, jāuzlabo dialoga organizēšanas kārtība, piemēram, mainot apspriežu rīkošanas vietu, izmantojot Krievijas NVO un Krievijas iestāžu mijiedarbību kā daļu no šī procesa, kā arī attiecībā uz Krievijas delegācijas sastāvu, un jāsagatavo publisks paveiktā novērtējums ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmēm un pēc partnerattiecību padomes sanāksmēm; |
| --- | --- |

17.

atkārtoti pauž bažas par vispārējo cilvēktiesību situāciju Krievijā un to, ka nav nekādas virzības ES un Krievijas apspriedēs par cilvēktiesību jautājumiem; jo īpaši pauž nožēlu par to, ka šis dialogs ir kļuvis par procesu, nevis par līdzekli izmērāmu un reālu rezultātu sasniegšanai; atkārtoti uzstāj, ka šajās apspriedēs par cilvēktiesībām ir jāiekļauj publiski paveiktā rādītāji, jāuzlabo dialoga organizēšanas kārtība, piemēram, mainot apspriežu rīkošanas vietu, izmantojot Krievijas NVO un Krievijas iestāžu mijiedarbību kā daļu no šī procesa, kā arī attiecībā uz Krievijas delegācijas sastāvu, un jāsagatavo publisks paveiktā novērtējums ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmēm un pēc partnerattiecību padomes sanāksmēm;

| 18. | aicina Krieviju pilnībā atcelt federālo likumu par “netradicionālo seksuālo attiecību propagandu” un līdzīgus reģionālas nozīmes pretpropagandas tiesību aktus, kas ierobežo cilvēktiesības un jo īpaši vārda un pulcēšanās brīvību saistībā ar seksuālo orientāciju un dzimuma identitāti; pauž visdziļāko satraukumu par šo likumu negatīvajām sekām sabiedrībā, palielinoties diskriminācijai un vardarbībai pret LGBT piederošajām personām; aicina ES delegāciju saskaņā ar attiecīgajām pamatnostādnēm palielināt atbalstu LGBT cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

18.

aicina Krieviju pilnībā atcelt federālo likumu par “netradicionālo seksuālo attiecību propagandu” un līdzīgus reģionālas nozīmes pretpropagandas tiesību aktus, kas ierobežo cilvēktiesības un jo īpaši vārda un pulcēšanās brīvību saistībā ar seksuālo orientāciju un dzimuma identitāti; pauž visdziļāko satraukumu par šo likumu negatīvajām sekām sabiedrībā, palielinoties diskriminācijai un vardarbībai pret LGBT piederošajām personām; aicina ES delegāciju saskaņā ar attiecīgajām pamatnostādnēm palielināt atbalstu LGBT cilvēktiesību aizstāvjiem;

| 19. | atkārtoti aicina Komisiju nolūkā plānot Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un pašvaldību (CSO-LA) finanšu instrumenta plānošanu ievērojami pastiprināt centienus sniegt atbalstu apspiestajai pilsoniskajai sabiedrībai, dubultojot finanšu piešķīrumus konkrētajai valstij; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti aicina Komisiju nolūkā plānot Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un pašvaldību (CSO-LA) finanšu instrumenta plānošanu ievērojami pastiprināt centienus sniegt atbalstu apspiestajai pilsoniskajai sabiedrībai, dubultojot finanšu piešķīrumus konkrētajai valstij;

| 20. | uzsver, ka regulāras politiskā dialoga sanāksmes par dažādiem ārpolitikas jautājumiem ir būtisks ES un Krievijas attiecību elements; norāda, ka Krievijai kā ANO Drošības padomes pastāvīgajai loceklei ir jāuzņemas atbildība par starptautisko krīžu novēršanu; aicina Krieviju Ženēvas II konferencē par Sīriju, kuras mērķis ir panākt politisku konflikta risinājumu, izmantot ļoti konstruktīvu pieeju; atzinīgi vērtē Krievijas centienus kopīgi ar ASV un starptautisko sabiedrību apstiprināt ANO Drošības padomes rezolūciju par Sīrijas ķīmisko ieroču iznīcināšanu un Ženēvas II sarunu sākšanu; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka regulāras politiskā dialoga sanāksmes par dažādiem ārpolitikas jautājumiem ir būtisks ES un Krievijas attiecību elements; norāda, ka Krievijai kā ANO Drošības padomes pastāvīgajai loceklei ir jāuzņemas atbildība par starptautisko krīžu novēršanu; aicina Krieviju Ženēvas II konferencē par Sīriju, kuras mērķis ir panākt politisku konflikta risinājumu, izmantot ļoti konstruktīvu pieeju; atzinīgi vērtē Krievijas centienus kopīgi ar ASV un starptautisko sabiedrību apstiprināt ANO Drošības padomes rezolūciju par Sīrijas ķīmisko ieroču iznīcināšanu un Ženēvas II sarunu sākšanu;

| 21. | uzsver dialoga un sadarbības ar Krieviju nozīmi, lai efektīvi risinātu tādus globālas nozīmes jautājumus kā situācija Afganistānā, Tuvo Austrumu Kvarteta darbs un pirātisma apkarošanas centieni pie Āfrikas raga; rosina padziļināt un stiprināt šo sadarbību, kuras mērķis ir kopīga rīcība attiecībā uz Irānas kodolprogrammu; |
| --- | --- |

21.

uzsver dialoga un sadarbības ar Krieviju nozīmi, lai efektīvi risinātu tādus globālas nozīmes jautājumus kā situācija Afganistānā, Tuvo Austrumu Kvarteta darbs un pirātisma apkarošanas centieni pie Āfrikas raga; rosina padziļināt un stiprināt šo sadarbību, kuras mērķis ir kopīga rīcība attiecībā uz Irānas kodolprogrammu;

| 22. | aicina Krieviju atsaukt Gruzijas reģionu Abhāzijā un Dienvidosetijas Chinvali reģionā atdalīšanās atzīšanu; stingri nosoda robežu veidošanas procesu Abhāzijā un Dienvidosetijas Chinvali reģionā, kura rezultātā ir paplašinātas okupētās teritorijas, samazinot Gruzijas teritoriju; aicina Gruziju un Krieviju iesaistīties tiešās sarunās bez priekšnosacījumiem par vairākām tēmām, nepieciešamības gadījumā piesaistot starpniecību, proti, abpusēji pieņemamu trešo personu, un šādām sarunām būtu jāpapildina pašreizējais Ženēvas process, to neaizstājot; |
| --- | --- |

22.

aicina Krieviju atsaukt Gruzijas reģionu Abhāzijā un Dienvidosetijas Chinvali reģionā atdalīšanās atzīšanu; stingri nosoda robežu veidošanas procesu Abhāzijā un Dienvidosetijas Chinvali reģionā, kura rezultātā ir paplašinātas okupētās teritorijas, samazinot Gruzijas teritoriju; aicina Gruziju un Krieviju iesaistīties tiešās sarunās bez priekšnosacījumiem par vairākām tēmām, nepieciešamības gadījumā piesaistot starpniecību, proti, abpusēji pieņemamu trešo personu, un šādām sarunām būtu jāpapildina pašreizējais Ženēvas process, to neaizstājot;

| 23. | aicina Krievijas Federāciju pildīt saistības, ko tā uzņēmās 1996. gada Eiropas Padomes sanāksmē un kas tika atspoguļotas EDSO augstākā līmeņa sanāksmes lēmumos (1999. gadā Stambulā un 2002. gadā Portu) attiecībā uz Krievijas karaspēka un bruņojuma izvešanu no Moldovas teritorijas; pauž bažas par virzības trūkumu šajā jautājumā; uzsver to, ka visi dalībnieki 5+2 sarunās ir apņēmušies risināt konfliktu, balstoties uz Moldovas Republikas teritoriālo integritāti; aicina Krieviju konstruktīvi īstenot centienus, lai Minskas grupā atrisinātu ieilgušo konfliktu Kalnu Karabahā; |
| --- | --- |

23.

aicina Krievijas Federāciju pildīt saistības, ko tā uzņēmās 1996. gada Eiropas Padomes sanāksmē un kas tika atspoguļotas EDSO augstākā līmeņa sanāksmes lēmumos (1999. gadā Stambulā un 2002. gadā Portu) attiecībā uz Krievijas karaspēka un bruņojuma izvešanu no Moldovas teritorijas; pauž bažas par virzības trūkumu šajā jautājumā; uzsver to, ka visi dalībnieki 5+2 sarunās ir apņēmušies risināt konfliktu, balstoties uz Moldovas Republikas teritoriālo integritāti; aicina Krieviju konstruktīvi īstenot centienus, lai Minskas grupā atrisinātu ieilgušo konfliktu Kalnu Karabahā;

| 24. | uzskata, ka ir jāatjauno centieni, lai veicinātu ES un Krievijas sadarbību un dialogu par reģionālās drošības jautājumiem, tostarp lai risinātu ieilgušos konfliktus kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka ir jāatjauno centieni, lai veicinātu ES un Krievijas sadarbību un dialogu par reģionālās drošības jautājumiem, tostarp lai risinātu ieilgušos konfliktus kaimiņvalstīs;

| 25. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt ES un Krievijas starpkultūru dialogu un dialogu par vēstures zināšanām un kultūras mantojumu, kā arī veicināt studentu, skolotāju, pasniedzēju un pētnieku mobilitāti un apmaiņu, lai sekmētu cilvēku personīgos kontaktus, kas sniegtu redzamus un reālus apliecinājumus ilgtspējīgai partnerībai, ilgtermiņā veidojot kopīgas vērtības; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka ir svarīgi stiprināt ES un Krievijas starpkultūru dialogu un dialogu par vēstures zināšanām un kultūras mantojumu, kā arī veicināt studentu, skolotāju, pasniedzēju un pētnieku mobilitāti un apmaiņu, lai sekmētu cilvēku personīgos kontaktus, kas sniegtu redzamus un reālus apliecinājumus ilgtspējīgai partnerībai, ilgtermiņā veidojot kopīgas vērtības;

| 26. | aicina Krievijas iestādes sadarboties Krievijas arhīvu atvēršanā, ļaujot pētniekiem tiem piekļūt un pārklasificējot attiecīgus dokumentus, tostarp par Raoul Vallenberg likteni, kurš pirms 70 gadiem izglāba tūkstošiem Ungārijas ebreju no genocīda; |
| --- | --- |

26.

aicina Krievijas iestādes sadarboties Krievijas arhīvu atvēršanā, ļaujot pētniekiem tiem piekļūt un pārklasificējot attiecīgus dokumentus, tostarp par Raoul Vallenberg likteni, kurš pirms 70 gadiem izglāba tūkstošiem Ungārijas ebreju no genocīda;

| 27. | atzinīgi vērtē darbu, ko veic ES un Krievijas Parlamentārās sadarbības komiteja, kura veido platformu sadarbības attīstībai un pastāvīgam dialogam starp abām parlamentārajām institūcijām; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē darbu, ko veic ES un Krievijas Parlamentārās sadarbības komiteja, kura veido platformu sadarbības attīstībai un pastāvīgam dialogam starp abām parlamentārajām institūcijām;

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/122

---

P7_TA(2014)0102

Bosnijas un Hercegovinas 2013. gada progresa ziņojums

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Bosnijas un Hercegovinas 2013. gada progresa ziņojumu (2013/2884(RSP))

(2017/C 093/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā parakstīto Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, ko ratificējušas visas ES dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā parakstīto Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, ko ratificējušas visas ES dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus par Rietumbalkāniem un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus par Rietumbalkāniem un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 11. decembra un 2013. gada 21. oktobra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 11. decembra un 2013. gada 21. oktobra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2013.-2014. gadā” (COM(2013)0700) un Komisijas 2013. gada 16. oktobra dienestu darba dokumentu SWD(2013)0415 “Bosnijas un Hercegovinas 2013. gada progresa ziņojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2013.-2014. gadā” (COM(2013)0700) un Komisijas 2013. gada 16. oktobra dienestu darba dokumentu SWD(2013)0415 “Bosnijas un Hercegovinas 2013. gada progresa ziņojums”,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2013. gada 23. maija rezolūciju par Bosnijas un Hercegovinas 2012. gada progresa ziņojumu (1) un 2012. gada 22. novembra rezolūciju par paplašināšanos — politikas pamatnostādnes, kritēriji un ES stratēģiskās intereses (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2013. gada 23. maija rezolūciju par Bosnijas un Hercegovinas 2012. gada progresa ziņojumu (1) un 2012. gada 22. novembra rezolūciju par paplašināšanos — politikas pamatnostādnes, kritēriji un ES stratēģiskās intereses (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES joprojām stingri iestājas par suverēnu un vienotu Bosniju un Hercegovinu, kurai ir izredzes dalībai ES; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES joprojām stingri iestājas par suverēnu un vienotu Bosniju un Hercegovinu, kurai ir izredzes dalībai ES;

| B. | tā kā sarežģītā un nepietiekamā institucionālā struktūra, kas izriet no Deitonas miera līguma 4. pielikuma, kopā ar Bosnijas un Hercegovinas politisko vadītāju bezdarbību un nespēju vienoties par kompromisiem joprojām negatīvi ietekmēja valsts spēju tuvināties ES un uzlabot iedzīvotāju dzīvi; tā kā ir steidzami nepieciešama konstitucionālā reforma, kuras mērķis būtu funkcionējoša un integrējoša, demokrātiska valsts, |
| --- | --- |

B.

tā kā sarežģītā un nepietiekamā institucionālā struktūra, kas izriet no Deitonas miera līguma 4. pielikuma, kopā ar Bosnijas un Hercegovinas politisko vadītāju bezdarbību un nespēju vienoties par kompromisiem joprojām negatīvi ietekmēja valsts spēju tuvināties ES un uzlabot iedzīvotāju dzīvi; tā kā ir steidzami nepieciešama konstitucionālā reforma, kuras mērķis būtu funkcionējoša un integrējoša, demokrātiska valsts,

| C. | tā kā iespēja pievienoties ES Bosnijai un Hercegovinai ir piedāvāta kā vienotai valstij; |
| --- | --- |

C.

tā kā iespēja pievienoties ES Bosnijai un Hercegovinai ir piedāvāta kā vienotai valstij;

| D. | tā kā ir nepieciešama jauna dinamika un cieņa pret iedzīvotājiem un starptautiskajām saistībām, lai novērstu atkārtotu strupceļu pirms 2014. gada oktobrī paredzētajām vispārējām vēlēšanām; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir nepieciešama jauna dinamika un cieņa pret iedzīvotājiem un starptautiskajām saistībām, lai novērstu atkārtotu strupceļu pirms 2014. gada oktobrī paredzētajām vispārējām vēlēšanām;

| E. | tā kā plaši izplatītā korupcija, ļoti augstais bezdarba līmenis un Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju nākotnes izredžu trūkums joprojām būtiski kavē valsts sociālekonomisko un politisko attīstību; |
| --- | --- |

E.

tā kā plaši izplatītā korupcija, ļoti augstais bezdarba līmenis un Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju nākotnes izredžu trūkums joprojām būtiski kavē valsts sociālekonomisko un politisko attīstību;

| F. | tā kā sadarbība ar citām šā reģiona valstīm labu kaimiņattiecību gaisotnē ir priekšnoteikums miermīlīgai līdzāspastāvēšanai un samierināšanās panākšanai Bosnijā un Hercegovinā un Dienvidaustrumeiropas reģionā, |
| --- | --- |

F.

tā kā sadarbība ar citām šā reģiona valstīm labu kaimiņattiecību gaisotnē ir priekšnoteikums miermīlīgai līdzāspastāvēšanai un samierināšanās panākšanai Bosnijā un Hercegovinā un Dienvidaustrumeiropas reģionā,

Vispārēji apsvērumi

| 1. | pauž dziļas bažas par to, ka šīs valsts triju etnisko kopienu politiskie vadītāji joprojām neatspoguļo kopīgu redzējumu; mudina politiskās grupas visos valsts varas līmeņos palielināt sadarbību un dialogu pastāvošo strīdu pārvarēšanai, lai panāktu progresu reformās un uzlabotu Bosnijas un Hercegovinas pilsoņu dzīvi; aicina pilsonisko sabiedrību vairāk iesaistīties centienos reformēt valsti; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļas bažas par to, ka šīs valsts triju etnisko kopienu politiskie vadītāji joprojām neatspoguļo kopīgu redzējumu; mudina politiskās grupas visos valsts varas līmeņos palielināt sadarbību un dialogu pastāvošo strīdu pārvarēšanai, lai panāktu progresu reformās un uzlabotu Bosnijas un Hercegovinas pilsoņu dzīvi; aicina pilsonisko sabiedrību vairāk iesaistīties centienos reformēt valsti;

| 2. | atzinīgi vērtē vienošanos par sešiem punktiem, kuru panāca Briselē 2013. gada 1. oktobrī, bet pauž nožēlu par centralizēto spēku radītajiem traucējumiem tās īstenošanā; uzsver, ka ir svarīgi ievērot federālisma un likumīgas pārstāvības principus, lai nodrošinātu Bosnijas un Hercegovinas ceļu uz ES; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē vienošanos par sešiem punktiem, kuru panāca Briselē 2013. gada 1. oktobrī, bet pauž nožēlu par centralizēto spēku radītajiem traucējumiem tās īstenošanā; uzsver, ka ir svarīgi ievērot federālisma un likumīgas pārstāvības principus, lai nodrošinātu Bosnijas un Hercegovinas ceļu uz ES;

| 3. | aicina attālināties no nacionālistu un etnocentristu retorikas, kuru pauž triju vēsturisko tautu vadītāji Bosnijā un Hercegovinā; nosoda jebkādas segregācijas un diskriminācijas izpausmes valstī reliģijas vai etniskās izcelsmes dēļ; |
| --- | --- |

3.

aicina attālināties no nacionālistu un etnocentristu retorikas, kuru pauž triju vēsturisko tautu vadītāji Bosnijā un Hercegovinā; nosoda jebkādas segregācijas un diskriminācijas izpausmes valstī reliģijas vai etniskās izcelsmes dēļ;

| 4. | mudina politiskos vadītājus galveno uzmanību pievērst tam, lai tiktu īstenots ceļvedis, kas ir daļa no augsta līmeņa dialoga, un tādējādi tiktu izpildītas prasības, kas ļautu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam stāties spēkā; |
| --- | --- |

4.

mudina politiskos vadītājus galveno uzmanību pievērst tam, lai tiktu īstenots ceļvedis, kas ir daļa no augsta līmeņa dialoga, un tādējādi tiktu izpildītas prasības, kas ļautu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam stāties spēkā;

| 5. | mudina valdības un kompetentās iestādes nostiprināt savu iestāžu lietderību un funkcionalitāti, kā arī izveidot efektīvu ES koordinēšanas mehānismu, lai nodrošinātu ES acquis saskaņotu transponēšanu un piemērošanu visā valstī tās iedzīvotāju vispārējās labklājības labā; šajā saistībā aicina tās nodrošinās, ka tās var paust vienotu nostāju valsts līmenī; uzsver, ka bez šāda mehānisma ES pievienošanās mehānisms joprojām atradīsies strupceļā; aicina visas politiskās partijas strādāt pie tā, lai uzlabotu politisko dialogu un bagātinātu politisko kultūru; |
| --- | --- |

5.

mudina valdības un kompetentās iestādes nostiprināt savu iestāžu lietderību un funkcionalitāti, kā arī izveidot efektīvu ES koordinēšanas mehānismu, lai nodrošinātu ES acquis saskaņotu transponēšanu un piemērošanu visā valstī tās iedzīvotāju vispārējās labklājības labā; šajā saistībā aicina tās nodrošinās, ka tās var paust vienotu nostāju valsts līmenī; uzsver, ka bez šāda mehānisma ES pievienošanās mehānisms joprojām atradīsies strupceļā; aicina visas politiskās partijas strādāt pie tā, lai uzlabotu politisko dialogu un bagātinātu politisko kultūru;

| 6. | atgādina Komisijai, ka ES paplašināšanās ir vairāk nekā ES acquis pārņemšana un tās pamatā jābūt patiesai un visaptverošai apņēmībai pieņemt Eiropas vērtības; aicina, lai ES turpinātu sadarboties ar Bosnijas un Hercegovinas vadītājiem un pārdomātu ES pieeju Bosnijai un Hercegovinai, ņemot vērā to, ka ir apstājies progress virzībā uz ES kandidātvalsts statusu salīdzinājumā ar citu šā reģiona valstu progresu; mudina starptautisko sabiedrību, Eiropadomi un jo īpaši dalībvalstis pastiprināt centienus veicināt vienprātības panākšanu Bosnijas un Hercegovinas vadītāju starpā par to, lai virzītu konstitucionālo reformu un ar ES saistītas reformas; aicina, lai pēc nākamās Komisijas iecelšanas, kas notiks 2014. gadā, jaunais priekšsēdētāja vietnieks/Savienības augstais pārstāvis un paplašināšanās komisārs piešķirtu Bosnijas un Hercegovinas jautājumam centrālo prioritāti; šajā saistība norāda uz ES delegācijas un ES īpašā pārstāvja Bosnijā un Hercegovinā svarīgo nozīmi un iesaistīšanos; |
| --- | --- |

6.

atgādina Komisijai, ka ES paplašināšanās ir vairāk nekā ES acquis pārņemšana un tās pamatā jābūt patiesai un visaptverošai apņēmībai pieņemt Eiropas vērtības; aicina, lai ES turpinātu sadarboties ar Bosnijas un Hercegovinas vadītājiem un pārdomātu ES pieeju Bosnijai un Hercegovinai, ņemot vērā to, ka ir apstājies progress virzībā uz ES kandidātvalsts statusu salīdzinājumā ar citu šā reģiona valstu progresu; mudina starptautisko sabiedrību, Eiropadomi un jo īpaši dalībvalstis pastiprināt centienus veicināt vienprātības panākšanu Bosnijas un Hercegovinas vadītāju starpā par to, lai virzītu konstitucionālo reformu un ar ES saistītas reformas; aicina, lai pēc nākamās Komisijas iecelšanas, kas notiks 2014. gadā, jaunais priekšsēdētāja vietnieks/Savienības augstais pārstāvis un paplašināšanās komisārs piešķirtu Bosnijas un Hercegovinas jautājumam centrālo prioritāti; šajā saistība norāda uz ES delegācijas un ES īpašā pārstāvja Bosnijā un Hercegovinā svarīgo nozīmi un iesaistīšanos;

| 7. | aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai veicinātu vienošanos par sprieduma izpildi Sejdić-Finci lietā, garantējot vienlīdzīgas tiesības visām vēsturiskajām tautām un iedzīvotājiem, un palīdzēt īstenot ES darba kārtības mērķus, tostarp funkcionālas labas pārvaldības sistēmas izveidi, demokrātijas attīstību, ekonomisko labklājību un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai veicinātu vienošanos par sprieduma izpildi Sejdić-Finci lietā, garantējot vienlīdzīgas tiesības visām vēsturiskajām tautām un iedzīvotājiem, un palīdzēt īstenot ES darba kārtības mērķus, tostarp funkcionālas labas pārvaldības sistēmas izveidi, demokrātijas attīstību, ekonomisko labklājību un cilvēktiesību ievērošanu;

| 8. | aicina ES valstu un valdību vadītājus un ārlietu ministrus pastiprināt personisko ieguldījumu saistībā ar šo valsti; |
| --- | --- |

8.

aicina ES valstu un valdību vadītājus un ārlietu ministrus pastiprināt personisko ieguldījumu saistībā ar šo valsti;

| 9. | aicina pārvaldes iestādes sasniegt vēl neīstenotos mērķus un nosacījumus, lai varētu slēgt Augstā pārstāvja biroju nolūkā nodrošināt plašāku vietējo līdzdalību un atbildību; uzsver, ka Augstā pārstāvja biroja likvidēšanu var apsvērt tikai tad, kad ir izpildīti visi nosacījumi; |
| --- | --- |

9.

aicina pārvaldes iestādes sasniegt vēl neīstenotos mērķus un nosacījumus, lai varētu slēgt Augstā pārstāvja biroju nolūkā nodrošināt plašāku vietējo līdzdalību un atbildību; uzsver, ka Augstā pārstāvja biroja likvidēšanu var apsvērt tikai tad, kad ir izpildīti visi nosacījumi;

| 10. | pauž dziļas bažas par to, ka politisko vadītāju četrus gadus ilgušo nesaskaņu dēļ Eiropas Padome sākotnēji apsvēra iespēju apturēt minētās valsts dalību šajā organizācijā, ja līdz vēlēšanām netiek panākts būtisks progress Eiropas Cilvēktiesību tiesas sprieduma īstenošanā; uzsver, ka 2014. gada Bosnijas un Hercegovinas prezidentūras (prezidija) un Tautas palātas vēlēšanu likumība tiks apšaubīta, ja netiks īstenots Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedums; |
| --- | --- |

10.

pauž dziļas bažas par to, ka politisko vadītāju četrus gadus ilgušo nesaskaņu dēļ Eiropas Padome sākotnēji apsvēra iespēju apturēt minētās valsts dalību šajā organizācijā, ja līdz vēlēšanām netiek panākts būtisks progress Eiropas Cilvēktiesību tiesas sprieduma īstenošanā; uzsver, ka 2014. gada Bosnijas un Hercegovinas prezidentūras (prezidija) un Tautas palātas vēlēšanu likumība tiks apšaubīta, ja netiks īstenots Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedums;

| 11. | atkārtoti norāda, ka konstitucionāla reforma joprojām ir veids, kā pārveidot Bosniju un Hercegovinu par efektīvu un pilnībā funkcionējošu valsti; mudina Federāciju šajā saistībā lemt par konkrētiem ierosinājumiem, tostarp atsevišķu kantonu apvienošanu un kompetenču pārdali, lai vienkāršotu tās sarežģīto iestāžu struktūru, nodrošināt līdzsvarotāku visu vēsturisko tautu un pilsoņu pārstāvību, likvidēt etnisko diskrimināciju un panākt, ka valsts kļūst funkcionālāka un ar mazākiem izdevumiem, un ar labāku pārskatatbildību tās pilsoņu priekšā; aicina visas politiskās partijas šajā procesā piedalīties konstruktīvi un atklāti un izmantot padomus un norādījumus, ko šajā procesā var sniegt Venēcijas komisija; atzinīgi vērtē un atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizāciju centienus ietekmēt konstitucionālo reformu procesu; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti norāda, ka konstitucionāla reforma joprojām ir veids, kā pārveidot Bosniju un Hercegovinu par efektīvu un pilnībā funkcionējošu valsti; mudina Federāciju šajā saistībā lemt par konkrētiem ierosinājumiem, tostarp atsevišķu kantonu apvienošanu un kompetenču pārdali, lai vienkāršotu tās sarežģīto iestāžu struktūru, nodrošināt līdzsvarotāku visu vēsturisko tautu un pilsoņu pārstāvību, likvidēt etnisko diskrimināciju un panākt, ka valsts kļūst funkcionālāka un ar mazākiem izdevumiem, un ar labāku pārskatatbildību tās pilsoņu priekšā; aicina visas politiskās partijas šajā procesā piedalīties konstruktīvi un atklāti un izmantot padomus un norādījumus, ko šajā procesā var sniegt Venēcijas komisija; atzinīgi vērtē un atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizāciju centienus ietekmēt konstitucionālo reformu procesu;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka pirmajā pēc 1991. gada notikušajā tautas un mājokļu skaitīšanā skaitīšanas fāze ir noritējusi gludi un ir pabeigta; aicina atbildīgās pārvaldes iestādes saglabāt skaitīšanu kā statistikas uzdevumu un nodrošināt, ka tā atbilst starptautiskajiem standartiem; mudina visas kompetentās iestādes nepadarīt skaitīšanu par politisku darbību, jo tās mērķis ir sniegt objektīvus sociālekonomiskos datus; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka pirmajā pēc 1991. gada notikušajā tautas un mājokļu skaitīšanā skaitīšanas fāze ir noritējusi gludi un ir pabeigta; aicina atbildīgās pārvaldes iestādes saglabāt skaitīšanu kā statistikas uzdevumu un nodrošināt, ka tā atbilst starptautiskajiem standartiem; mudina visas kompetentās iestādes nepadarīt skaitīšanu par politisku darbību, jo tās mērķis ir sniegt objektīvus sociālekonomiskos datus;

| 13. | pauž nopietnas bažas par to, ka strīdi par pilnvaru sadalījumu traucē saņemt ES finansiālo palīdzību; pauž nožēlu, taču pilnībā atbalsta Komisijas lēmumu atcelt projektus, ko īsteno Pirmspievienošanās atbalsta instrumenta –I (IPA-I) ietvaros; pauž bažas par to, ka bezdarbība var ietekmēt miljoniem eiro piešķiršanu no ES līdzekļiem politiskajai un sociālekonomiskajai attīstībai IPA-II ietvaros; |
| --- | --- |

13.

pauž nopietnas bažas par to, ka strīdi par pilnvaru sadalījumu traucē saņemt ES finansiālo palīdzību; pauž nožēlu, taču pilnībā atbalsta Komisijas lēmumu atcelt projektus, ko īsteno Pirmspievienošanās atbalsta instrumenta –I (IPA-I) ietvaros; pauž bažas par to, ka bezdarbība var ietekmēt miljoniem eiro piešķiršanu no ES līdzekļiem politiskajai un sociālekonomiskajai attīstībai IPA-II ietvaros;

Politiskie kritēriji

| 14. | pauž bažas par to, ka politiskā nostāja joprojām kavē darbu likumdošanas jomā; aicina nodrošināt politisko vadītāju lielāku politisko pārskatatbildību Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju priekšā; |
| --- | --- |

14.

pauž bažas par to, ka politiskā nostāja joprojām kavē darbu likumdošanas jomā; aicina nodrošināt politisko vadītāju lielāku politisko pārskatatbildību Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju priekšā;

| 15. | aicina visas Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārajā asamblejā pārstāvētās politiskās partijas steidzami pieņemt vajadzīgos grozījumus Vēlēšanu likumā, lai nodrošinātu iespēju 2014. gada oktobrī rīkot vispārējas vēlēšanas; atkārtoti norāda, ka Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās tiesas lēmumi ir galīgi un saistoši un tādēļ tie ir jāīsteno; |
| --- | --- |

15.

aicina visas Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārajā asamblejā pārstāvētās politiskās partijas steidzami pieņemt vajadzīgos grozījumus Vēlēšanu likumā, lai nodrošinātu iespēju 2014. gada oktobrī rīkot vispārējas vēlēšanas; atkārtoti norāda, ka Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās tiesas lēmumi ir galīgi un saistoši un tādēļ tie ir jāīsteno;

| 16. | pauž nopietnas bažas par neefektīvo tiesu sistēmu un par to, ka palielinās nespēja izpildīt tiesas spriedumus; mudina novērst politiskus uzbrukumus tiesu iestādēm un novērst atbildības par budžetu sadrumstalotību tiesu iestāžu sistēmā; |
| --- | --- |

16.

pauž nopietnas bažas par neefektīvo tiesu sistēmu un par to, ka palielinās nespēja izpildīt tiesas spriedumus; mudina novērst politiskus uzbrukumus tiesu iestādēm un novērst atbildības par budžetu sadrumstalotību tiesu iestāžu sistēmā;

| 17. | atzinīgi vērtē strukturēto dialogu par tiesiskumu, kas ir devis konkrētus rezultātus, proti, ir īstenoti vairāki ieteikumi; atzinīgi vērtē panākumus neizskatīto lietu apjoma samazināšanā; saskaņā ar strukturētā dialoga ieteikumiem atkārtoti aicina veikt tiesu sistēmas strukturālās un institucionālās reformas, cita starpā pievēršoties jautājumiem, kas saistīti ar Bosnijā un Hercegovinā pastāvošo četru atšķirīgo tiesību sistēmu saskaņošanu, tostarp valsts līmeņa augstākās tiesas izveidošanu, kā izklāstīts ieteikumos, kas iekļauti Venēcijas komisijas attiecīgajā atzinumā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē strukturēto dialogu par tiesiskumu, kas ir devis konkrētus rezultātus, proti, ir īstenoti vairāki ieteikumi; atzinīgi vērtē panākumus neizskatīto lietu apjoma samazināšanā; saskaņā ar strukturētā dialoga ieteikumiem atkārtoti aicina veikt tiesu sistēmas strukturālās un institucionālās reformas, cita starpā pievēršoties jautājumiem, kas saistīti ar Bosnijā un Hercegovinā pastāvošo četru atšķirīgo tiesību sistēmu saskaņošanu, tostarp valsts līmeņa augstākās tiesas izveidošanu, kā izklāstīts ieteikumos, kas iekļauti Venēcijas komisijas attiecīgajā atzinumā;

| 18. | pauž gandarījumu par to, ka ir samazināts arī neizskatīto kara noziegumu lietu skaits un ka ir uzlabojusies saukšana pie atbildības ar seksuālo vardarbību saistītajās kara noziegumu lietās; atzinīgi vērtē 13 jaunu prokuroru iecelšanu Valsts prokuratūrā, kuri galvenokārt nodarbosies ar kara noziegumu iztiesāšanu; aicina pastiprināt centienus attiecībā uz šo noziegumu izmeklēšanu un iztiesāšanu, tostarp nodrošināt pienācīgu liecinieku aizsardzības līmeni, pieņemt valsts līmeņa programmu cietušo statusa uzlabošanai, iekļaujot personas, kas pārdzīvojušas ar dzimumu saistītu vardarbību un kara noziegumus — spīdzināšanas, un palielināt attiecīgos resursus visos līmeņos; |
| --- | --- |

18.

pauž gandarījumu par to, ka ir samazināts arī neizskatīto kara noziegumu lietu skaits un ka ir uzlabojusies saukšana pie atbildības ar seksuālo vardarbību saistītajās kara noziegumu lietās; atzinīgi vērtē 13 jaunu prokuroru iecelšanu Valsts prokuratūrā, kuri galvenokārt nodarbosies ar kara noziegumu iztiesāšanu; aicina pastiprināt centienus attiecībā uz šo noziegumu izmeklēšanu un iztiesāšanu, tostarp nodrošināt pienācīgu liecinieku aizsardzības līmeni, pieņemt valsts līmeņa programmu cietušo statusa uzlabošanai, iekļaujot personas, kas pārdzīvojušas ar dzimumu saistītu vardarbību un kara noziegumus — spīdzināšanas, un palielināt attiecīgos resursus visos līmeņos;

| 19. | ņem vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu Maktouf un Damjanović lietā pret Bosniju un Hercegovinu un tā ietekmi, kas izraisīja jurisprudences izmaiņas saistībā ar citām apelācijas sūdzībām, kuras vēl nav izskatītas Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālajā tiesā, tostarp apsūdzībām genocīda īstenošanā, proti, šajā saistībā tika atbrīvoti 10 apsūdzētie, kam bija piespriests ilgstošs cietumsods; atgādina, ka tiesāšana par kara noziegumiem ir būtiski svarīga upuriem un viņu ģimenēm un ka tāpēc pirms šādām atbrīvošanām būtu jāsniedz pienācīgs pamatojums; uzsver, ka ir svarīgi, lai vietējās iestādes veiktu visus vajadzīgos pasākumus, lai, kad vien nepieciešams, nodrošinātu to iepriekš sodīto personu ieslodzījuma turpināšanu, kuri gaida, ka viņu lieta tiks no jauna pārskatīta, ar nosacījumu, ka viņu turēšana apcietinājumā ir savienojama ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumiem vai citiem drošības pasākumiem; |
| --- | --- |

19.

ņem vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu Maktouf un Damjanović lietā pret Bosniju un Hercegovinu un tā ietekmi, kas izraisīja jurisprudences izmaiņas saistībā ar citām apelācijas sūdzībām, kuras vēl nav izskatītas Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālajā tiesā, tostarp apsūdzībām genocīda īstenošanā, proti, šajā saistībā tika atbrīvoti 10 apsūdzētie, kam bija piespriests ilgstošs cietumsods; atgādina, ka tiesāšana par kara noziegumiem ir būtiski svarīga upuriem un viņu ģimenēm un ka tāpēc pirms šādām atbrīvošanām būtu jāsniedz pienācīgs pamatojums; uzsver, ka ir svarīgi, lai vietējās iestādes veiktu visus vajadzīgos pasākumus, lai, kad vien nepieciešams, nodrošinātu to iepriekš sodīto personu ieslodzījuma turpināšanu, kuri gaida, ka viņu lieta tiks no jauna pārskatīta, ar nosacījumu, ka viņu turēšana apcietinājumā ir savienojama ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumiem vai citiem drošības pasākumiem;

| 20. | pauž bažas par valsts pārvaldes finansiālo ilgtspējīgu, tās sadrumstalotību un politizāciju, kā arī politiskās gribas trūkumu tās reformai; atzinīgi vērtē dažus uzlabojumus administratīvo iestāžu koordinēšanā saistībā ar tiesību aktu saskaņošanu ar ES standartiem, tomēr joprojām ir nobažījies par pilnvaru sadalījuma un piešķiršanas sarežģītības iespējamo ietekmi uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; pauž bažas par to, ka nav pietiekami izstrādātas fitosanitārās testēšanas iekārtas, kas vajadzīgas lauksaimniecības produktu eksportēšanai uz ES; mudina valdību atbalstīt valsts līmeņa Lauksaimniecības ministrijas izveidi; |
| --- | --- |

20.

pauž bažas par valsts pārvaldes finansiālo ilgtspējīgu, tās sadrumstalotību un politizāciju, kā arī politiskās gribas trūkumu tās reformai; atzinīgi vērtē dažus uzlabojumus administratīvo iestāžu koordinēšanā saistībā ar tiesību aktu saskaņošanu ar ES standartiem, tomēr joprojām ir nobažījies par pilnvaru sadalījuma un piešķiršanas sarežģītības iespējamo ietekmi uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; pauž bažas par to, ka nav pietiekami izstrādātas fitosanitārās testēšanas iekārtas, kas vajadzīgas lauksaimniecības produktu eksportēšanai uz ES; mudina valdību atbalstīt valsts līmeņa Lauksaimniecības ministrijas izveidi;

| 21. | atzinīgi vērtē aizvien labāko sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, taču prasa valsts līmenī izveidot institucionālus mehānismus valsts iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbībai un pēc iespējas drīz sākt to izmantošanu administratīvo vienību un kantonu līmenī; aicina arī regulāri un strukturēti uzlabot pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos ES pievienošanās procesā; mudina palielināt sadarbību un sinerģiju NVO starpā; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē aizvien labāko sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, taču prasa valsts līmenī izveidot institucionālus mehānismus valsts iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbībai un pēc iespējas drīz sākt to izmantošanu administratīvo vienību un kantonu līmenī; aicina arī regulāri un strukturēti uzlabot pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos ES pievienošanās procesā; mudina palielināt sadarbību un sinerģiju NVO starpā;

| 22. | uzsver, ka Bosnija un Hercegovina ir ratificējusi Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) galvenās darba tiesību konvencijas; pauž nožēlu par to, ka darba un arodbiedrību tiesības joprojām ir ierobežotas, un aicina valdību garantēt šīs tiesības; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka Bosnija un Hercegovina ir ratificējusi Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) galvenās darba tiesību konvencijas; pauž nožēlu par to, ka darba un arodbiedrību tiesības joprojām ir ierobežotas, un aicina valdību garantēt šīs tiesības;

| 23. | pauž bažas par korupcijas izplatību visos sabiedriskās dzīves līmeņos un sarežģītajām saitēm starp politikas dalībniekiem, uzņēmumiem un plašsaziņas līdzekļiem; prasa paātrināt pretkorupcijas stratēģijas īstenošanu un veikt pasākumus, lai uzlabotu korupcijas lietu efektīvu izmeklēšanu, iztiesāšanu un sodīšanu; |
| --- | --- |

23.

pauž bažas par korupcijas izplatību visos sabiedriskās dzīves līmeņos un sarežģītajām saitēm starp politikas dalībniekiem, uzņēmumiem un plašsaziņas līdzekļiem; prasa paātrināt pretkorupcijas stratēģijas īstenošanu un veikt pasākumus, lai uzlabotu korupcijas lietu efektīvu izmeklēšanu, iztiesāšanu un sodīšanu;

| 24. | atzinīgi vērtē Federācijas valdības nodomu parlamenta procedūrā ietvert tiesību aktu kopumu cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību; uzsver, ka cīņai pret korupciju jākļūst par absolūtu prioritāti, un aicina veikt integrējošu konsultāciju procesu ar visām attiecīgajā ieinteresētajām pusēm un iestādēm, lai atjauninātu tiesību akta priekšlikumu, tā lai tas pilnībā atbilstu ES acquis un ieteikumiem, kas izriet no strukturētā dialoga par tiesiskumu; šajā saistībā atzinīgi vērtē ES delegācijas Bosnijā un Hercegovinā tehnisko atbalstu; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē Federācijas valdības nodomu parlamenta procedūrā ietvert tiesību aktu kopumu cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību; uzsver, ka cīņai pret korupciju jākļūst par absolūtu prioritāti, un aicina veikt integrējošu konsultāciju procesu ar visām attiecīgajā ieinteresētajām pusēm un iestādēm, lai atjauninātu tiesību akta priekšlikumu, tā lai tas pilnībā atbilstu ES acquis un ieteikumiem, kas izriet no strukturētā dialoga par tiesiskumu; šajā saistībā atzinīgi vērtē ES delegācijas Bosnijā un Hercegovinā tehnisko atbalstu;

| 25. | pauž bažas par to, ka organizētā noziedzība, korupcija, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšana, cilvēku tirdzniecība, narkotiku nelikumīga tirdzniecība un preču kontrabanda turpina pastāvēt, jo nav efektīvu institūciju; uzteic sadarbību ar kaimiņvalstīm un šajā saistībā atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas, Melnkalnes un Serbijas nolīgumu par kopīga koordinācijas centra izveidošanu, lai pastiprinātu cīņu pret pārrobežu noziedzību; aicina veikt strukturālus uzlabojumus sadarbībā starp robežsardzi, policiju un kriminālvajāšanas orgāniem un garantēt efektīvāku juridisko kontroli; prasa tiesībaizsardzības iestādēm stiprināt operatīvās informācijas sistemātisku vākšanu, analīzi un izmantošanu; sagaida pozitīvas norises, ko dos nesen pieņemtā likuma par liecinieku aizsardzības programmu (kam vēl jāveic tehniskā saskaņošana) stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

25.

pauž bažas par to, ka organizētā noziedzība, korupcija, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšana, cilvēku tirdzniecība, narkotiku nelikumīga tirdzniecība un preču kontrabanda turpina pastāvēt, jo nav efektīvu institūciju; uzteic sadarbību ar kaimiņvalstīm un šajā saistībā atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas, Melnkalnes un Serbijas nolīgumu par kopīga koordinācijas centra izveidošanu, lai pastiprinātu cīņu pret pārrobežu noziedzību; aicina veikt strukturālus uzlabojumus sadarbībā starp robežsardzi, policiju un kriminālvajāšanas orgāniem un garantēt efektīvāku juridisko kontroli; prasa tiesībaizsardzības iestādēm stiprināt operatīvās informācijas sistemātisku vākšanu, analīzi un izmantošanu; sagaida pozitīvas norises, ko dos nesen pieņemtā likuma par liecinieku aizsardzības programmu (kam vēl jāveic tehniskā saskaņošana) stāšanās spēkā;

| 26. | pauž nožēlu par to, ka Bosnija un Hercegovina joprojām ir izcelsmes, tranzīta un galamērķa valsts sieviešu tirdzniecībā; atzinīgi vērtē jaunas stratēģijas un rīcības plāna pieņemšanu 2013.–2015. gadam attiecībā uz cilvēku tirdzniecību; uzsver, ka ir jāievieš vispusīga, daudzdisciplināra un uz upuru aspektu vērsta pieeja nelikumīgajai tirdzniecībai un ka ir jāuzlabo upuru identificēšana; |
| --- | --- |

26.

pauž nožēlu par to, ka Bosnija un Hercegovina joprojām ir izcelsmes, tranzīta un galamērķa valsts sieviešu tirdzniecībā; atzinīgi vērtē jaunas stratēģijas un rīcības plāna pieņemšanu 2013.–2015. gadam attiecībā uz cilvēku tirdzniecību; uzsver, ka ir jāievieš vispusīga, daudzdisciplināra un uz upuru aspektu vērsta pieeja nelikumīgajai tirdzniecībai un ka ir jāuzlabo upuru identificēšana;

| 27. | pauž bažas par to, ka ir panākts vien neliels progress saistībā ar sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību, lai gan ir ieviesti juridiskie noteikumi; aicina pilnībā īstenot attiecīgos likumus un politikas jomas, tostarp saistībā ar vēlēšanu likumu pirms jaunajām vispārējām vēlēšanām 2014. gadā, un veikt konkrētus pasākumus, lai palielinātu sieviešu piedalīšanos darbaspēkā un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

27.

pauž bažas par to, ka ir panākts vien neliels progress saistībā ar sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību, lai gan ir ieviesti juridiskie noteikumi; aicina pilnībā īstenot attiecīgos likumus un politikas jomas, tostarp saistībā ar vēlēšanu likumu pirms jaunajām vispārējām vēlēšanām 2014. gadā, un veikt konkrētus pasākumus, lai palielinātu sieviešu piedalīšanos darbaspēkā un politiskajā dzīvē;

| 28. | aicina kompetentās iestādes aktīvi aizsargāt un veicināt minoritāšu un mazāk aizsargāto grupu tiesības, īstenot pretdiskriminācijas tiesību aktus un politiku un izstrādāt valsts mēroga pretdiskriminācijas stratēģiju; uzstāj, lai politiskās partijas un pilsoniskā sabiedrība distancētos no diskriminācijas un veicinātu integrējošu un iecietīgu sabiedrību; pauž bažas par naida runām, draudiem, vajāšanu un diskrimināciju, jo īpaši attiecībā pret lesbiešu, homoseksuāļu, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimumu personu (LGBTI) kopienu; ir pārsteigts un sašutis par brutālo uzbrukumu kinofestivāla “Merlinka” dalībniekiem 2014. gada 1. februārī Sarajevā; šajā saistībā aicina iestādes pilnībā izmeklēt uzbrukumu un nodrošināt, ka turpmāk līdzīgiem pasākumiem policija sniedz pienācīgu aizsardzību; aicina ES delegāciju, Bosnijas un Hercegovinas iestādes un politiskās partijas atklāti atbalstīt šā uzbrukuma upurus un nosodīt šādas darbības; |
| --- | --- |

28.

aicina kompetentās iestādes aktīvi aizsargāt un veicināt minoritāšu un mazāk aizsargāto grupu tiesības, īstenot pretdiskriminācijas tiesību aktus un politiku un izstrādāt valsts mēroga pretdiskriminācijas stratēģiju; uzstāj, lai politiskās partijas un pilsoniskā sabiedrība distancētos no diskriminācijas un veicinātu integrējošu un iecietīgu sabiedrību; pauž bažas par naida runām, draudiem, vajāšanu un diskrimināciju, jo īpaši attiecībā pret lesbiešu, homoseksuāļu, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimumu personu (LGBTI) kopienu; ir pārsteigts un sašutis par brutālo uzbrukumu kinofestivāla “Merlinka” dalībniekiem 2014. gada 1. februārī Sarajevā; šajā saistībā aicina iestādes pilnībā izmeklēt uzbrukumu un nodrošināt, ka turpmāk līdzīgiem pasākumiem policija sniedz pienācīgu aizsardzību; aicina ES delegāciju, Bosnijas un Hercegovinas iestādes un politiskās partijas atklāti atbalstīt šā uzbrukuma upurus un nosodīt šādas darbības;

| 29. | aicina veltīt pūles tam, lai garantētu un veicinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu; pauž bažas par aizvien lielāko politisko un finansiālo spiedienu uz plašsaziņas līdzekļiem, kā arī par žurnālistiem adresētajiem draudiem; uzsver, ka pārredzama un brīva plašsaziņas līdzekļu vide ir ļoti svarīga, lai īstenotu vārda brīvību; aicina īstenot darbības, lai žurnālistiem nodrošinātu drošu darba vidi; mudina iestādes nodrošināt sabiedrisko raidorganizāciju politisko, institucionālo un finansiālo neatkarību saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem un pabeigt digitālo pāreju; aicina turpināt centienus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi informācijai visās oficiālajās valodās un garantētu sabiedriskajā apraidē vienlīdzīgas tiesības visām vēsturiskajām tautām; |
| --- | --- |

29.

aicina veltīt pūles tam, lai garantētu un veicinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu; pauž bažas par aizvien lielāko politisko un finansiālo spiedienu uz plašsaziņas līdzekļiem, kā arī par žurnālistiem adresētajiem draudiem; uzsver, ka pārredzama un brīva plašsaziņas līdzekļu vide ir ļoti svarīga, lai īstenotu vārda brīvību; aicina īstenot darbības, lai žurnālistiem nodrošinātu drošu darba vidi; mudina iestādes nodrošināt sabiedrisko raidorganizāciju politisko, institucionālo un finansiālo neatkarību saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem un pabeigt digitālo pāreju; aicina turpināt centienus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi informācijai visās oficiālajās valodās un garantētu sabiedriskajā apraidē vienlīdzīgas tiesības visām vēsturiskajām tautām;

| 30. | aicina iestādes piešķirt pietiekamus resursus pirmsskolas izglītībai, nodrošināt pakalpojumus ģimenēm, kurās ir bērni ar invaliditāti, un cīnīties pret vardarbību pret bērniem; |
| --- | --- |

30.

aicina iestādes piešķirt pietiekamus resursus pirmsskolas izglītībai, nodrošināt pakalpojumus ģimenēm, kurās ir bērni ar invaliditāti, un cīnīties pret vardarbību pret bērniem;

| 31. | aicina visa līmeņa iestādes visā Bosnijā un Hercegovinā apņēmīgi virzīt izglītības reformu, lai uzlabotu izglītības standartus, veicināt integrējošu un nediskriminējošu izglītības sistēmu un izbeigt etnisko segregāciju izglītības jomā (divas skolas zem viena jumta); aicina tās atbalstīt skolotāju apmācīšanu, lai sniegtu viņiem papildu prasmes par to, kā veicināt etniskos kontaktus skolēnu starpā, un sniegt palīdzību attiecībā uz ilgtermiņa veiktspējas veidošanas programmām; mudina Bosnijas un Hercegovinas plašsaziņas līdzekļus veicināt integrētu izglītību; mudina Izglītības ministru konferenci radīt saskaņotāku tiesisko regulējumu izglītības jomā visā Bosnijā un Hercegovinā, tostarp mācību plānu un standartu konverģences uzlabošanu kā nepieciešamu pasākumu, lai vēl vairāk tuvinātu etniskās kopienas; pauž nožēlu, ka Bosnijā un Hercegovinā nebija nacionālās aģentūras, kas piedalītos kādā no ES Mūžizglītības programmas daļām; mudina kompetentās iestādes izveidot šādu aģentūru, kas ļautu valstij piedalīties turpinājuma programmā “Erasmus+”; |
| --- | --- |

31.

aicina visa līmeņa iestādes visā Bosnijā un Hercegovinā apņēmīgi virzīt izglītības reformu, lai uzlabotu izglītības standartus, veicināt integrējošu un nediskriminējošu izglītības sistēmu un izbeigt etnisko segregāciju izglītības jomā (divas skolas zem viena jumta); aicina tās atbalstīt skolotāju apmācīšanu, lai sniegtu viņiem papildu prasmes par to, kā veicināt etniskos kontaktus skolēnu starpā, un sniegt palīdzību attiecībā uz ilgtermiņa veiktspējas veidošanas programmām; mudina Bosnijas un Hercegovinas plašsaziņas līdzekļus veicināt integrētu izglītību; mudina Izglītības ministru konferenci radīt saskaņotāku tiesisko regulējumu izglītības jomā visā Bosnijā un Hercegovinā, tostarp mācību plānu un standartu konverģences uzlabošanu kā nepieciešamu pasākumu, lai vēl vairāk tuvinātu etniskās kopienas; pauž nožēlu, ka Bosnijā un Hercegovinā nebija nacionālās aģentūras, kas piedalītos kādā no ES Mūžizglītības programmas daļām; mudina kompetentās iestādes izveidot šādu aģentūru, kas ļautu valstij piedalīties turpinājuma programmā “Erasmus+”;

| 32. | aicina pārvaldes iestādes nodrošināt romu bērnu vienlīdzīgu piekļuvi izglītības pakalpojumiem, sadarboties ar attiecīgajām NVO, lai mudinātu romu ģimenes atbalstīt savu bērnu piekļuvi izglītībai, un veicināt romu bērnu efektīvu iekļaušanu izglītības procesā, cita starpā, ar gatavības skolai programmām; |
| --- | --- |

32.

aicina pārvaldes iestādes nodrošināt romu bērnu vienlīdzīgu piekļuvi izglītības pakalpojumiem, sadarboties ar attiecīgajām NVO, lai mudinātu romu ģimenes atbalstīt savu bērnu piekļuvi izglītībai, un veicināt romu bērnu efektīvu iekļaušanu izglītības procesā, cita starpā, ar gatavības skolai programmām;

| 33. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas un Serbijas apņemšanos uzlabot divpusējās attiecības, tostarp izdošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu parakstīšanu, kā arī protokola parakstīšanu par sadarbību to personu tiesāšanā, kas vainojamas kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīdā; atzinīgi vērtē divpusējos robežlīgumus ar Horvātiju; aicina Bosniju un Hercegovinu turpināt sadarboties ar Komisiju saistībā ar pagaidu nolīguma/stabilizācijas un asociācijas nolīguma pielāgošanu, it sevišķi attiecībā uz pārrobežu tirdzniecību, lai nodrošinātu tradicionālo tirdzniecības plūsmu turpināšanos starp ES dalībvalstīm un Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma partneriem; mudina Bosniju un Hercegovinu atzīt Kosovas pilsoņu ceļošanas dokumentus, lai viņi varētu iebraukt valstī; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas un Serbijas apņemšanos uzlabot divpusējās attiecības, tostarp izdošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu parakstīšanu, kā arī protokola parakstīšanu par sadarbību to personu tiesāšanā, kas vainojamas kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīdā; atzinīgi vērtē divpusējos robežlīgumus ar Horvātiju; aicina Bosniju un Hercegovinu turpināt sadarboties ar Komisiju saistībā ar pagaidu nolīguma/stabilizācijas un asociācijas nolīguma pielāgošanu, it sevišķi attiecībā uz pārrobežu tirdzniecību, lai nodrošinātu tradicionālo tirdzniecības plūsmu turpināšanos starp ES dalībvalstīm un Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma partneriem; mudina Bosniju un Hercegovinu atzīt Kosovas pilsoņu ceļošanas dokumentus, lai viņi varētu iebraukt valstī;

| 34. | prasa stiprināt koordināciju vietējā līmenī, attīstīt dialogu starp līdzekļu devējiem, ieinteresētajām personām un vietējām pārvaldes iestādēm, kā arī koncentrēties uz ilgtspējīgiem pasākumiem personām, kuras atgriežas valstī; aicina censties nodrošināt bēgļu un valsts iekšienē pārvietoto personu atgriešanos visās skartajās teritorijās; aicina valsti pievērsties neatrisinātajai humanitārajai problēmai, proti, tam, ka joprojām 7886 personas kara laikā ir pazudušas bez vēsts, un uzlabot Bezvēsts pazudušo personu institūta darba apstākļus; |
| --- | --- |

34.

prasa stiprināt koordināciju vietējā līmenī, attīstīt dialogu starp līdzekļu devējiem, ieinteresētajām personām un vietējām pārvaldes iestādēm, kā arī koncentrēties uz ilgtspējīgiem pasākumiem personām, kuras atgriežas valstī; aicina censties nodrošināt bēgļu un valsts iekšienē pārvietoto personu atgriešanos visās skartajās teritorijās; aicina valsti pievērsties neatrisinātajai humanitārajai problēmai, proti, tam, ka joprojām 7886 personas kara laikā ir pazudušas bez vēsts, un uzlabot Bezvēsts pazudušo personu institūta darba apstākļus;

| 35. | izsaka cieņas apliecinājumu tiem vairāk nekā 430 vīriešiem, sievietēm un bērniem, kas tika nogalināti kara laikā un kuru mirstīgās atliekas tika uzietas 2013. gada septembrī Tomašicas masu kapā Prijedor apkārtnē Serbu Republikā, un izsaka līdzjūtību viņu ģimenēm; aicina veikt pilnu un visaptverošu izmeklēšanu par vardarbības aktiem; aicina visus, kam ir zināma informācija par neatklātiem masu kapiem, informēt pārvaldes iestādes tāpat, kā tas bija Tomašicas kapa gadījumā; |
| --- | --- |

35.

izsaka cieņas apliecinājumu tiem vairāk nekā 430 vīriešiem, sievietēm un bērniem, kas tika nogalināti kara laikā un kuru mirstīgās atliekas tika uzietas 2013. gada septembrī Tomašicas masu kapā Prijedor apkārtnē Serbu Republikā, un izsaka līdzjūtību viņu ģimenēm; aicina veikt pilnu un visaptverošu izmeklēšanu par vardarbības aktiem; aicina visus, kam ir zināma informācija par neatklātiem masu kapiem, informēt pārvaldes iestādes tāpat, kā tas bija Tomašicas kapa gadījumā;

Sociālekonomiskie jautājumi

| 36. | mudina kompetentās iestādes nostiprināt vietējās ekonomikas politikas koordinēšanu, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, sākt īstenot vēl citas strukturālās reformas, saglabāt fiskālo disciplīnu un uzlabot ieņēmumu rezultativitāti; turklāt mudina tās uzlabot publisko izdevumu un lielā neefektīvā valsts sektora, kurā pārklājas kompetenču jomas, struktūru un efektivitāti un nodrošināt finanšu nozares stabilitāti, nostiprinot likumdošanu un tiesisko regulējumu; pauž bažas par tiesībaizsardzības un pretkorupcijas pasākumu vājo piemērošanu, kas traucē uzņēmējdarbības videi, attur no ārvalstu ieguldījumiem un veicina liela neformālā sektora esamību; atkārtoti norāda, ka ir jāveido vienota ekonomiskā zona un ir jāatsāk un jāpasteidzina privatizācijas process (kurš ir apstājies), lai uzlabotu fiskālo situāciju un palielinātu konkurenci; mudina iestādes uzlabot vides aizsardzību atbilstoši ES standartiem; |
| --- | --- |

36.

mudina kompetentās iestādes nostiprināt vietējās ekonomikas politikas koordinēšanu, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, sākt īstenot vēl citas strukturālās reformas, saglabāt fiskālo disciplīnu un uzlabot ieņēmumu rezultativitāti; turklāt mudina tās uzlabot publisko izdevumu un lielā neefektīvā valsts sektora, kurā pārklājas kompetenču jomas, struktūru un efektivitāti un nodrošināt finanšu nozares stabilitāti, nostiprinot likumdošanu un tiesisko regulējumu; pauž bažas par tiesībaizsardzības un pretkorupcijas pasākumu vājo piemērošanu, kas traucē uzņēmējdarbības videi, attur no ārvalstu ieguldījumiem un veicina liela neformālā sektora esamību; atkārtoti norāda, ka ir jāveido vienota ekonomiskā zona un ir jāatsāk un jāpasteidzina privatizācijas process (kurš ir apstājies), lai uzlabotu fiskālo situāciju un palielinātu konkurenci; mudina iestādes uzlabot vides aizsardzību atbilstoši ES standartiem;

| 37. | pauž bažas par valsts neefektīvajiem sociālās aizsardzības pasākumiem, neraugoties uz publisko izdevumu ievērojamo apjomu; uzsver nepieciešamību saskaņot un reformēt sadrumstalotās sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem iedzīvotājiem, arī personām ar invaliditāti; mudina valdību uzlabot uzņēmējdarbības vidi un īstenot darba tirgus reformu, lai ar konkrētiem ekonomikas pasākumiem risinātu problēmu attiecībā uz ļoti augsto bezdarba līmeni, kas grauj makroekonomisko stabilitāti; prasa veikt turpmākus pasākumus, lai atvieglotu daudzo gados jauno bezdarbnieku šajā valstī iekļaušanos darba tirgū; |
| --- | --- |

37.

pauž bažas par valsts neefektīvajiem sociālās aizsardzības pasākumiem, neraugoties uz publisko izdevumu ievērojamo apjomu; uzsver nepieciešamību saskaņot un reformēt sadrumstalotās sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem iedzīvotājiem, arī personām ar invaliditāti; mudina valdību uzlabot uzņēmējdarbības vidi un īstenot darba tirgus reformu, lai ar konkrētiem ekonomikas pasākumiem risinātu problēmu attiecībā uz ļoti augsto bezdarba līmeni, kas grauj makroekonomisko stabilitāti; prasa veikt turpmākus pasākumus, lai atvieglotu daudzo gados jauno bezdarbnieku šajā valstī iekļaušanos darba tirgū;

Reģionālā sadarbība

| 38. | pauž atzinību par Bosnijas un Hercegovinas konstruktīvo lomu reģionālajā sadarbībā un aicina šo valsti turpināt strādāt, lai atrisinātu pastāvošās robežu un īpašumu problēmas ar tās kaimiņvalstīm; mudina arī turpmāk attīstīt attiecības ar citām valstīm, kas iesaistītas Eiropas integrācijas procesā; |
| --- | --- |

38.

pauž atzinību par Bosnijas un Hercegovinas konstruktīvo lomu reģionālajā sadarbībā un aicina šo valsti turpināt strādāt, lai atrisinātu pastāvošās robežu un īpašumu problēmas ar tās kaimiņvalstīm; mudina arī turpmāk attīstīt attiecības ar citām valstīm, kas iesaistītas Eiropas integrācijas procesā;

| 39. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas un Serbijas apņemšanos uzlabot divpusējās attiecības, tostarp izdošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu parakstīšanu, kā arī protokola parakstīšanu par sadarbību to personu tiesāšanā, kas vainojamas kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīdā; atzinīgi vērtē divpusējos robežlīgumus ar Horvātiju; aicina Bosniju un Hercegovinu turpināt sadarboties ar Komisiju saistībā ar pagaidu nolīguma/stabilizācijas un asociācijas nolīguma pielāgošanu, it sevišķi attiecībā uz pārrobežu tirdzniecību; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas un Serbijas apņemšanos uzlabot divpusējās attiecības, tostarp izdošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu parakstīšanu, kā arī protokola parakstīšanu par sadarbību to personu tiesāšanā, kas vainojamas kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīdā; atzinīgi vērtē divpusējos robežlīgumus ar Horvātiju; aicina Bosniju un Hercegovinu turpināt sadarboties ar Komisiju saistībā ar pagaidu nolīguma/stabilizācijas un asociācijas nolīguma pielāgošanu, it sevišķi attiecībā uz pārrobežu tirdzniecību;

| 40. | atkārtoti pauž savu atbalstu vīzu atcelšanas režīmam Rietumbalkānu valstīm, jo tas ir svarīgs pīlārs to Eiropas integrācijas procesā; aicina ES dalībvalstis saīsināt patvēruma procedūras Rietumbalkānu valstu pilsoņiem, kam piemēro bezvīzu režīmu ceļošanai Šengenas zonā, jo tas būtu efektīvs līdzeklis, lai samazinātu nepamatotu patvēruma pieteikumu skaitu, vienlaikus joprojām nodrošinot pieteikumu iesniedzējiem tiesības iepazīstināt ar savu gadījumu pilnā intervijā; turklāt atzinīgi vērtē jaunās koalīcijas valdības Vācijā nolūku, ko tā paudusi, sagatavojot koalīcijas vienošanos saistībā ar valsts patvēruma tiesību aktiem, atzīt Bosniju un Hercegovinu par “drošu izcelsmes valsti”, lai būtu iespējamas ātrākas procedūras šo pieteikumu izskatīšanai; |
| --- | --- |

40.

atkārtoti pauž savu atbalstu vīzu atcelšanas režīmam Rietumbalkānu valstīm, jo tas ir svarīgs pīlārs to Eiropas integrācijas procesā; aicina ES dalībvalstis saīsināt patvēruma procedūras Rietumbalkānu valstu pilsoņiem, kam piemēro bezvīzu režīmu ceļošanai Šengenas zonā, jo tas būtu efektīvs līdzeklis, lai samazinātu nepamatotu patvēruma pieteikumu skaitu, vienlaikus joprojām nodrošinot pieteikumu iesniedzējiem tiesības iepazīstināt ar savu gadījumu pilnā intervijā; turklāt atzinīgi vērtē jaunās koalīcijas valdības Vācijā nolūku, ko tā paudusi, sagatavojot koalīcijas vienošanos saistībā ar valsts patvēruma tiesību aktiem, atzīt Bosniju un Hercegovinu par “drošu izcelsmes valsti”, lai būtu iespējamas ātrākas procedūras šo pieteikumu izskatīšanai;

o

o o

| 41. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju augstajai pārstāvei un Savienības priekšsēdētāja vietniecei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Bosnijas un Hercegovinas prezidentam, Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomei, Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārajai asamblejai un Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Serbu Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

41.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju augstajai pārstāvei un Savienības priekšsēdētāja vietniecei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Bosnijas un Hercegovinas prezidentam, Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomei, Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārajai asamblejai un Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Serbu Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0225.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0453.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/128 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/128

---

P7_TA(2014)0103

Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas 2013. gada progresa ziņojums

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas 2013. gada progresa ziņojumu (2013/2883(RSP))

(2017/C 093/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 16. decembra lēmumu piešķirt šai valstij ES kandidātvalsts statusu un Eiropadomes 2012. gada 13. decembra, 2013. gada 27. un 28. jūnija un 2013. gada 17. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 16. decembra lēmumu piešķirt šai valstij ES kandidātvalsts statusu un Eiropadomes 2012. gada 13. decembra, 2013. gada 27. un 28. jūnija un 2013. gada 17. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19.un 20. jūnijā Salonikos notikušās sanāksmes secinājumus attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties Eiropas Savienībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19.un 20. jūnijā Salonikos notikušās sanāksmes secinājumus attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izredzēm pievienoties Eiropas Savienībai,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 845 (1993) un Nr. 817 (1993), kā arī ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 47/225 un 1995. gada 13. septembra pagaidu nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 845 (1993) un Nr. 817 (1993), kā arī ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 47/225 un 1995. gada 13. septembra pagaidu nolīgumu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Tiesas spriedumu par pagaidu nolīguma piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Tiesas spriedumu par pagaidu nolīguma piemērošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. aprīļa ziņojumu “Reformu īstenošana saistībā ar augsta līmeņa dialogu par pievienošanās procesu un labu kaimiņattiecību sekmēšana” (COM(2013)0205), tās 2013. gada progresa ziņojumu (SWD(2013)0413) un tās 2013. gada 16. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas — 2013.–2014. gads” (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. aprīļa ziņojumu “Reformu īstenošana saistībā ar augsta līmeņa dialogu par pievienošanās procesu un labu kaimiņattiecību sekmēšana” (COM(2013)0205), tās 2013. gada progresa ziņojumu (SWD(2013)0413) un tās 2013. gada 16. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas — 2013.–2014. gads” (COM(2013)0700),

| — | ņemot vērā politisko partiju 2013. gada 1. marta savstarpējo vienošanos, Izmeklēšanas komitejas 2013. gada 26. augusta noslēguma ziņojumu un 2013. gada 16. septembra Saprašanās memorandu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā politisko partiju 2013. gada 1. marta savstarpējo vienošanos, Izmeklēšanas komitejas 2013. gada 26. augusta noslēguma ziņojumu un 2013. gada 16. septembra Saprašanās memorandu,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti, kā arī 2012. gada 22. novembra rezolūciju par paplašināšanos — politikas pamatnostādnes, kritēriji un ES stratēģiskās intereses, (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti, kā arī 2012. gada 22. novembra rezolūciju par paplašināšanos — politikas pamatnostādnes, kritēriji un ES stratēģiskās intereses, (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropadome piekto gadu pēc kārtas nolēma neuzsākt pievienošanās sarunas ar šo valsti, neraugoties uz Komisijas pozitīvu ieteikumu šajā ziņā; tā kā šāda turpmāka atlikšana palielina vilšanās sajūtu valsts sabiedriskajā domā attiecībā uz strupceļu ES integrācijas procesā un rada iekšēju problēmu un spriedzes saasināšanās risku; tā kā divpusējiem jautājumiem nevajadzētu būt šķērslim pievienošanās sarunu oficiālai uzsākšanai, lai arī tie būtu jāatrisina līdz pievienošanās procesa noslēgumam; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropadome piekto gadu pēc kārtas nolēma neuzsākt pievienošanās sarunas ar šo valsti, neraugoties uz Komisijas pozitīvu ieteikumu šajā ziņā; tā kā šāda turpmāka atlikšana palielina vilšanās sajūtu valsts sabiedriskajā domā attiecībā uz strupceļu ES integrācijas procesā un rada iekšēju problēmu un spriedzes saasināšanās risku; tā kā divpusējiem jautājumiem nevajadzētu būt šķērslim pievienošanās sarunu oficiālai uzsākšanai, lai arī tie būtu jāatrisina līdz pievienošanās procesa noslēgumam;

| B. | tā kā tiesiskums, plašsaziņas līdzekļu brīvība, reģionālā sadarbība un labas kaimiņattiecības ir būtiskas ES paplašināšanās procesa daļas; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesiskums, plašsaziņas līdzekļu brīvība, reģionālā sadarbība un labas kaimiņattiecības ir būtiskas ES paplašināšanās procesa daļas;

| C. | tā kā divpusēji jautājumi būtu jārisina konstruktīvā gaisotnē un cik drīz vien iespējams, ņemot vērā ANO un ES principus un vērtības, |
| --- | --- |

C.

tā kā divpusēji jautājumi būtu jārisina konstruktīvā gaisotnē un cik drīz vien iespējams, ņemot vērā ANO un ES principus un vērtības,

| 1. | atkārtoti aicina Padomi nekavējoties noteikt datumu pievienošanās sarunu sākšanai; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti aicina Padomi nekavējoties noteikt datumu pievienošanās sarunu sākšanai;

| 2. | aicina Grieķiju izmantot tās prezidentūru Eiropadomē, lai padarītu dinamiskāku šīs valsts integrācijas Eiropā procesu, tā vēlreiz apliecinot savu 2003. gada Saloniku darba kārtībā pausto apņemšanos un veidojot labvēlīgu vidi divpusējo domstarpību izšķiršanai atbilstīgi Eiropas vērtībām un principiem; aicina Grieķijas prezidentūru izmantot tās vadošās lomas pozitīvo dinamiku, lai izstrādātu jaunas iniciatīvas nolūkā pārvarēt pašreizējo strupceļu sarunās un darboties, lai rastu risinājumu; |
| --- | --- |

2.

aicina Grieķiju izmantot tās prezidentūru Eiropadomē, lai padarītu dinamiskāku šīs valsts integrācijas Eiropā procesu, tā vēlreiz apliecinot savu 2003. gada Saloniku darba kārtībā pausto apņemšanos un veidojot labvēlīgu vidi divpusējo domstarpību izšķiršanai atbilstīgi Eiropas vērtībām un principiem; aicina Grieķijas prezidentūru izmantot tās vadošās lomas pozitīvo dinamiku, lai izstrādātu jaunas iniciatīvas nolūkā pārvarēt pašreizējo strupceļu sarunās un darboties, lai rastu risinājumu;

| 3. | mudina šo valsti nostiprināt reformas un mainīt tādu politiku un praksi, kas joprojām varētu būt šķērslis tās nākotnei Eiropā, un nodrošināt patiesus panākumus galvenajās jomās, kuras norādītas Eiropadomes secinājumos, konkrētāk, paziņojumos par paplašināšanās un stabilizācijas un asociācijas procesu; uzskata, ka sarunu sākšana ar ES nozīmē pozitīvu soli, kas palīdzēs atrisināt pašreizējos strīdus ar šīs valsts kaimiņvalstīm, vienlaikus veicinot jaunas reformas, lai uzlabotu situāciju valstī; |
| --- | --- |

3.

mudina šo valsti nostiprināt reformas un mainīt tādu politiku un praksi, kas joprojām varētu būt šķērslis tās nākotnei Eiropā, un nodrošināt patiesus panākumus galvenajās jomās, kuras norādītas Eiropadomes secinājumos, konkrētāk, paziņojumos par paplašināšanās un stabilizācijas un asociācijas procesu; uzskata, ka sarunu sākšana ar ES nozīmē pozitīvu soli, kas palīdzēs atrisināt pašreizējos strīdus ar šīs valsts kaimiņvalstīm, vienlaikus veicinot jaunas reformas, lai uzlabotu situāciju valstī;

| 4. | ņemot vērā Komisijas pozitīvo ieteikumu un tās pozitīvo vērtējumu rezultātiem, kas gūti augsta līmeņa dialogā par pievienošanos, un vienlaikus brīdinot par regresijas risku, pauž nožēlu par to, ka Eiropadome nav izvēlējusies atkārtot tās 2012. gada decembra lēmumu, kurā tā secināja, ka lielākoties piekrīt Komisijas viedoklim, paredzēja iespējamu lēmumu sākt pievienošanās sarunas nākamās prezidentūras laikā un norādīja, ka Komisijai būtu jāveic visi tam nepieciešamie priekšdarbi; |
| --- | --- |

4.

ņemot vērā Komisijas pozitīvo ieteikumu un tās pozitīvo vērtējumu rezultātiem, kas gūti augsta līmeņa dialogā par pievienošanos, un vienlaikus brīdinot par regresijas risku, pauž nožēlu par to, ka Eiropadome nav izvēlējusies atkārtot tās 2012. gada decembra lēmumu, kurā tā secināja, ka lielākoties piekrīt Komisijas viedoklim, paredzēja iespējamu lēmumu sākt pievienošanās sarunas nākamās prezidentūras laikā un norādīja, ka Komisijai būtu jāveic visi tam nepieciešamie priekšdarbi;

| 5. | uzsver, ka turpmāka pievienošanās sarunu novilcināšana šai valstij rada aizvien lielākas un neparedzamas izmaksas, kā arī ietekmē reģiona stabilitāti; aicina gan valsts valdību, gan Komisiju sagatavot kvantitatīvu analīzi par iespējamām izmaksām sociālā un ekonomiskā ziņā, kā arī ietekmi uz iekšpolitiku un reģionālo politiku un riskiem, ko izraisa tas, ka Padome nav noteikusi pievienošanās sarunu sākšanas datumu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka turpmāka pievienošanās sarunu novilcināšana šai valstij rada aizvien lielākas un neparedzamas izmaksas, kā arī ietekmē reģiona stabilitāti; aicina gan valsts valdību, gan Komisiju sagatavot kvantitatīvu analīzi par iespējamām izmaksām sociālā un ekonomiskā ziņā, kā arī ietekmi uz iekšpolitiku un reģionālo politiku un riskiem, ko izraisa tas, ka Padome nav noteikusi pievienošanās sarunu sākšanas datumu;

| 6. | uzsver, ka pret visām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm būtu jāizturas atbilstīgi to panākumiem; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka pret visām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm būtu jāizturas atbilstīgi to panākumiem;

| 7. | neraugoties uz ļoti svarīgajām problēmām, ar ko šī valsts saskaras, piekrīt Komisijas secinājumiem, ka tā ir sasniegusi augstu saskaņotības līmeni ar ES acquis, samērojot šo līmeni ar pievienošanās posmu, kurā šī valsts atrodas, un ka Kopenhāgenas kritēriji ir pietiekami izpildīti, lai varētu sākt pievienošanās sarunas; norāda, ka saskaņā ar ES procedūrām jaunas dalībvalstis tiek uzņemtas tikai tad, kad tās ir izpildījušas visas prasības; ir vienisprātis ar Komisiju, ka 23. un 24. sadaļas — par tiesu varu, demokrātiju un cilvēktiesībām — atvēršana veicinās sasniegumus šajos jautājumos, par kuriem dažas dalībvalstis pauž īpašas bažas; |
| --- | --- |

7.

neraugoties uz ļoti svarīgajām problēmām, ar ko šī valsts saskaras, piekrīt Komisijas secinājumiem, ka tā ir sasniegusi augstu saskaņotības līmeni ar ES acquis, samērojot šo līmeni ar pievienošanās posmu, kurā šī valsts atrodas, un ka Kopenhāgenas kritēriji ir pietiekami izpildīti, lai varētu sākt pievienošanās sarunas; norāda, ka saskaņā ar ES procedūrām jaunas dalībvalstis tiek uzņemtas tikai tad, kad tās ir izpildījušas visas prasības; ir vienisprātis ar Komisiju, ka 23. un 24. sadaļas — par tiesu varu, demokrātiju un cilvēktiesībām — atvēršana veicinās sasniegumus šajos jautājumos, par kuriem dažas dalībvalstis pauž īpašas bažas;

| 8. | aicina Eiropadomi apstiprināt atbilstības izvērtēšanas procesa sākšanu, jo īpaši attiecībā uz 23 un 24. sadaļu; uzskata, ka atbilstības izvērtēšana veicinās reformu dinamiskumu un palīdzēs šai valstij labāk risināt jautājumus, ar ko neizbēgami saskaras visas kandidātvalstis, piemēram, tiesiskuma efektivitātes veicināšana un tiesu un valsts pārvaldes reformas, kā arī etnisko grupu kohēzijas stiprināšana; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropadomi apstiprināt atbilstības izvērtēšanas procesa sākšanu, jo īpaši attiecībā uz 23 un 24. sadaļu; uzskata, ka atbilstības izvērtēšana veicinās reformu dinamiskumu un palīdzēs šai valstij labāk risināt jautājumus, ar ko neizbēgami saskaras visas kandidātvalstis, piemēram, tiesiskuma efektivitātes veicināšana un tiesu un valsts pārvaldes reformas, kā arī etnisko grupu kohēzijas stiprināšana;

| 9. | atzinīgi vērtē šīs valsts saistību izpildīšanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas nolīgumam un to, ka tās tiesību akti jau ir lielā mērā saskaņoti ar acquis; aicina Padomi pieņemt Komisijas ieteikumus par pāriešanu uz nākamo posmu stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanā saskaņā ar šā nolīguma attiecīgajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē šīs valsts saistību izpildīšanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas nolīgumam un to, ka tās tiesību akti jau ir lielā mērā saskaņoti ar acquis; aicina Padomi pieņemt Komisijas ieteikumus par pāriešanu uz nākamo posmu stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanā saskaņā ar šā nolīguma attiecīgajiem noteikumiem;

| 10. | uzsver, ka labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība — tostarp abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz jautājumu par nosaukumu, kas rasts ANO aizbildniecībā un savstarpēji apspriežoties, — ir būtisks pīlārs valsts pievienošanās ES procesā; paturot prātā šīs valsts albāņu minoritāti un jutīgos divpusējos jautājumus ar citām kaimiņvalstīm, jo īpaši Grieķiju un Bulgāriju, atkārtoti pauž savu nostāju (kas šajā ziņā sakrīt ar Komisijas viedokli), ka divpusējie jautājumi pievienošanās sarunās ir jārisina pēc iespējas agrāk — vēlams, pirms pievienošanās sarunu sākšanas — konstruktīvā un draudzīgā kaimiņattiecību gaisotnē ar intensīva un atklāta dialoga palīdzību, ņemot vērā kopējo nākotni Eiropā; atgādina, ka būtu jāizvairās no tādiem žestiem, strīdīgām darbībām un paziņojumiem, kas varētu negatīvi ietekmēt labas kaimiņattiecības; prasa panākt konkrētākus rezultātus sadarbības ziņā, lai izveidotu labas kaimiņattiecības starp trijām pusēm (Atēnām, Sofiju un Skopji); |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība — tostarp abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz jautājumu par nosaukumu, kas rasts ANO aizbildniecībā un savstarpēji apspriežoties, — ir būtisks pīlārs valsts pievienošanās ES procesā; paturot prātā šīs valsts albāņu minoritāti un jutīgos divpusējos jautājumus ar citām kaimiņvalstīm, jo īpaši Grieķiju un Bulgāriju, atkārtoti pauž savu nostāju (kas šajā ziņā sakrīt ar Komisijas viedokli), ka divpusējie jautājumi pievienošanās sarunās ir jārisina pēc iespējas agrāk — vēlams, pirms pievienošanās sarunu sākšanas — konstruktīvā un draudzīgā kaimiņattiecību gaisotnē ar intensīva un atklāta dialoga palīdzību, ņemot vērā kopējo nākotni Eiropā; atgādina, ka būtu jāizvairās no tādiem žestiem, strīdīgām darbībām un paziņojumiem, kas varētu negatīvi ietekmēt labas kaimiņattiecības; prasa panākt konkrētākus rezultātus sadarbības ziņā, lai izveidotu labas kaimiņattiecības starp trijām pusēm (Atēnām, Sofiju un Skopji);

| 11. | apstiprina Komisijas konstatējumu — ja Eiropadome arī turpmāk nerīkosies, lai panāktu šīs valsts pievienošanos ES, tas apdraudēs ES paplašināšanās procesa uzticamību; piebilst, ka tas arī kaitē apstākļiem, kas vajadzīgi ar ES saistītu reformu pasākumu atbalstam; norāda, ka pievienošanās process pats par sevi stimulē reformu pabeigšanu; |
| --- | --- |

11.

apstiprina Komisijas konstatējumu — ja Eiropadome arī turpmāk nerīkosies, lai panāktu šīs valsts pievienošanos ES, tas apdraudēs ES paplašināšanās procesa uzticamību; piebilst, ka tas arī kaitē apstākļiem, kas vajadzīgi ar ES saistītu reformu pasākumu atbalstam; norāda, ka pievienošanās process pats par sevi stimulē reformu pabeigšanu;

| 12. | uzskata — tas, ka abas puses nav radušas abpusēji pieņemamu, godīgu un taisnīgu risinājumu teju 20 gadus ilgajam strīdam par nosaukumu, arī liek apšaubīt sistēmas uzticamību saistībā ar šā mērķa sasniegšanu, ko ir sevišķi jācenšas panākt; norāda, ka šāda situācija pastāv, neraugoties uz ANO vidutāja labākajiem centieniem un patiesu abu pušu politisko gribu rast risinājumu; tomēr vēlreiz pauž viedokli, ka divpusējie jautājumi nebūtu jāizmanto, lai kavētu pievienošanās ES procesu; |
| --- | --- |

12.

uzskata — tas, ka abas puses nav radušas abpusēji pieņemamu, godīgu un taisnīgu risinājumu teju 20 gadus ilgajam strīdam par nosaukumu, arī liek apšaubīt sistēmas uzticamību saistībā ar šā mērķa sasniegšanu, ko ir sevišķi jācenšas panākt; norāda, ka šāda situācija pastāv, neraugoties uz ANO vidutāja labākajiem centieniem un patiesu abu pušu politisko gribu rast risinājumu; tomēr vēlreiz pauž viedokli, ka divpusējie jautājumi nebūtu jāizmanto, lai kavētu pievienošanās ES procesu;

| 13. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē priekšlikumu saliktam vārdam ar ģeogrāfisku nosaukumu, ko ierosināja ANO sūtnis M. Nimetz, un uzskata to par labu pamatu kompromisam, ja netiek apšaubīta maķedoniešu identitāte, valstspiederība, kultūra un valoda; |
| --- | --- |

13.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē priekšlikumu saliktam vārdam ar ģeogrāfisku nosaukumu, ko ierosināja ANO sūtnis M. Nimetz, un uzskata to par labu pamatu kompromisam, ja netiek apšaubīta maķedoniešu identitāte, valstspiederība, kultūra un valoda;

| 14. | aicina Grieķiju tās ES prezidentūras laikā, ievērojot Komisijas, Padomes, Parlamenta un pašas valsts intereses, nekavējoties radīt jaunu politisku impulsu, patiesi un godīgi cenšoties rast savstarpēji pieņemamu risinājumu jautājumam par nosaukumu; norāda uz Starptautiskās Tiesas 2011. gada 5. decembra spriedumu par 1995. gada 13. septembra pagaidu nolīguma piemērošanu; uzskata, ka šīs valsts vadībai un ES būtu neatlaidīgi jāskaidro sabiedrībai ieguvumi, ko sniedz risinājums, ja par tādu ir panākta vienošanās pirms referenduma par šo jautājumu; atzinīgi vērtē Grieķijas ārlietu ministra Evangelos Venizelos un Francijas ārlietu ministra Laurent Fabius tikšanos un sarunas par šo valsti cerībā, ka tās nozīmē, ka ir gaidāmi turpmāki lielāki panākumi attiecībā uz iespējamu risinājumu jautājumam par nosaukumu; |
| --- | --- |

14.

aicina Grieķiju tās ES prezidentūras laikā, ievērojot Komisijas, Padomes, Parlamenta un pašas valsts intereses, nekavējoties radīt jaunu politisku impulsu, patiesi un godīgi cenšoties rast savstarpēji pieņemamu risinājumu jautājumam par nosaukumu; norāda uz Starptautiskās Tiesas 2011. gada 5. decembra spriedumu par 1995. gada 13. septembra pagaidu nolīguma piemērošanu; uzskata, ka šīs valsts vadībai un ES būtu neatlaidīgi jāskaidro sabiedrībai ieguvumi, ko sniedz risinājums, ja par tādu ir panākta vienošanās pirms referenduma par šo jautājumu; atzinīgi vērtē Grieķijas ārlietu ministra Evangelos Venizelos un Francijas ārlietu ministra Laurent Fabius tikšanos un sarunas par šo valsti cerībā, ka tās nozīmē, ka ir gaidāmi turpmāki lielāki panākumi attiecībā uz iespējamu risinājumu jautājumam par nosaukumu;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka deviņu mēnešu laikā piecas reizes pozitīvā gaisotnē ir tikušās šīs valsts un Bulgārijas darba grupas; uzskata, ka dziļi izjustie vēstures, sabiedrības un citi abām valstīm kopīgie jautājumi vislabāk ir risināmi sarunās šādā gaisotnē, tostarp sadarbojoties ar plašsaziņas līdzekļiem, tiesību sistēmu un citām iestādēm; aicina veikt būtiskus pasākumus, lai savlaicīgi noslēgtu divpusēju nolīgumu kā šajā ziņā piemērotu sistēmu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka deviņu mēnešu laikā piecas reizes pozitīvā gaisotnē ir tikušās šīs valsts un Bulgārijas darba grupas; uzskata, ka dziļi izjustie vēstures, sabiedrības un citi abām valstīm kopīgie jautājumi vislabāk ir risināmi sarunās šādā gaisotnē, tostarp sadarbojoties ar plašsaziņas līdzekļiem, tiesību sistēmu un citām iestādēm; aicina veikt būtiskus pasākumus, lai savlaicīgi noslēgtu divpusēju nolīgumu kā šajā ziņā piemērotu sistēmu;

| 16. | atkārtoti pauž bažas par vēstures argumentu pārmērīgu izmantošanu pašreizējās debatēs ar kaimiņvalstīm un vēlreiz aicina nodrošināt pozitīvu virzību uz tādu vēsturisku notikumu svinēšanu un personu godināšanu, kas šai valstij ir kopīgas ar tās ES kaimiņvalstīm, jo tas veicinātu labāku vēstures izpratni un labas kaimiņattiecības; mudina tiekties dibināt kopīgas ekspertu komitejas vēstures un izglītības jomā, lai sniegtu ieguldījumu objektīvā vēstures interpretācijā, stiprinātu akadēmisko aprindu sadarbību un veicinātu jauniešu pozitīvu attieksmi pret kaimiņvalstīm; prasa iestādēm ieviest tādus izglītojošus materiālus, kuros vēsture netiek ideoloģiski interpretēta un kuru mērķis ir savstarpējās sapratnes uzlabošana; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti pauž bažas par vēstures argumentu pārmērīgu izmantošanu pašreizējās debatēs ar kaimiņvalstīm un vēlreiz aicina nodrošināt pozitīvu virzību uz tādu vēsturisku notikumu svinēšanu un personu godināšanu, kas šai valstij ir kopīgas ar tās ES kaimiņvalstīm, jo tas veicinātu labāku vēstures izpratni un labas kaimiņattiecības; mudina tiekties dibināt kopīgas ekspertu komitejas vēstures un izglītības jomā, lai sniegtu ieguldījumu objektīvā vēstures interpretācijā, stiprinātu akadēmisko aprindu sadarbību un veicinātu jauniešu pozitīvu attieksmi pret kaimiņvalstīm; prasa iestādēm ieviest tādus izglītojošus materiālus, kuros vēsture netiek ideoloģiski interpretēta un kuru mērķis ir savstarpējās sapratnes uzlabošana;

| 17. | uzteic valsti par tās konstruktīvās lomas un pozitīvā ieguldījuma saglabāšanu attiecībā uz reģionālo sadarbību un atzinīgi vērtē tās aktīvo līdzdalību reģionālajās iniciatīvās, piemēram, Viduseiropas iniciatīvā (CEI) un Reģionālajā iniciatīvā migrācijas, patvēruma un bēgļu jautājumos (MARRI); apsveic valsti par tās sekmīgi aizvadīto Dienvidaustrumu Eiropas sadarbības procesa (DAESP) vadības periodu no 2012. gada jūnija līdz 2013. gada jūnijam un šajā sakarībā atzinīgi vērtē pilnīgas iekļaušanas veicināšanu kā vērtīgu ieguldījumu reģionālās sadarbības turpmākā stiprināšanā; |
| --- | --- |

17.

uzteic valsti par tās konstruktīvās lomas un pozitīvā ieguldījuma saglabāšanu attiecībā uz reģionālo sadarbību un atzinīgi vērtē tās aktīvo līdzdalību reģionālajās iniciatīvās, piemēram, Viduseiropas iniciatīvā (CEI) un Reģionālajā iniciatīvā migrācijas, patvēruma un bēgļu jautājumos (MARRI); apsveic valsti par tās sekmīgi aizvadīto Dienvidaustrumu Eiropas sadarbības procesa (DAESP) vadības periodu no 2012. gada jūnija līdz 2013. gada jūnijam un šajā sakarībā atzinīgi vērtē pilnīgas iekļaušanas veicināšanu kā vērtīgu ieguldījumu reģionālās sadarbības turpmākā stiprināšanā;

| 18. | aicina Komisiju un Padomi iekļaut šo valsti jaunajā Dienvidaustrumeiropas makroreģionālās sadarbības tīklā, proti, Adrijas jūras un Jonijas jūras makroreģionālajā stratēģijā un starpvalstu programmā; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju un Padomi iekļaut šo valsti jaunajā Dienvidaustrumeiropas makroreģionālās sadarbības tīklā, proti, Adrijas jūras un Jonijas jūras makroreģionālajā stratēģijā un starpvalstu programmā;

| 19. | uzstāj — lai šī valsts atgūtu Eiroatlantijas izredzes, obligāti ir gan pilnībā jāīsteno pēc 2012. gada 24. decembra notikumiem izveidotās parlamentārās izmeklēšanas komisijas ieteikumi, gan visām pusēm jāievēro Saprašanās memorands; pauž lepnumu par paplašināšanās komisāra un paša Parlamenta lomu, palīdzot vienoties par 2013. gada 1. marta nolīgumu, taču atzīst, ka par konstruktīva savstarpēja dialoga un sadarbības izveidi, kā arī par boikota neizmantošanu, lai padarītu iespējamu pilnīgu un neatkarīgu likumdevēja īstenotu valdības uzraudzību un Eiropas demokrātisko normu ievērošanu, ir atbildīgas politiskās partijas pašas; uzsver — ir svarīgi, lai gan valdība, gan politiskās partijas tiektos uzlabot attiecības politiskās stabilitātes saglabāšanas nolūkā; |
| --- | --- |

19.

uzstāj — lai šī valsts atgūtu Eiroatlantijas izredzes, obligāti ir gan pilnībā jāīsteno pēc 2012. gada 24. decembra notikumiem izveidotās parlamentārās izmeklēšanas komisijas ieteikumi, gan visām pusēm jāievēro Saprašanās memorands; pauž lepnumu par paplašināšanās komisāra un paša Parlamenta lomu, palīdzot vienoties par 2013. gada 1. marta nolīgumu, taču atzīst, ka par konstruktīva savstarpēja dialoga un sadarbības izveidi, kā arī par boikota neizmantošanu, lai padarītu iespējamu pilnīgu un neatkarīgu likumdevēja īstenotu valdības uzraudzību un Eiropas demokrātisko normu ievērošanu, ir atbildīgas politiskās partijas pašas; uzsver — ir svarīgi, lai gan valdība, gan politiskās partijas tiektos uzlabot attiecības politiskās stabilitātes saglabāšanas nolūkā;

| 20. | atzinīgi vērtē EDSO/DICB vēlēšanu novērošanas misiju secinājumus, ka pašvaldību vēlēšanas pavasarī tika efektīvi organizētas; piekrīt izteiktajām bažām par to, ka noteikumu atspoguļojums plašsaziņas līdzekļos nav bijis līdzsvaros, par valsts un partiju darbību skaidru nenodalīšanu saistībā ar administratīvo resursu izmantošanu un par pārkāpumiem, par kuriem ziņots attiecībā uz Puštekā (Albānijā) dzīvojošo vēlētāju reģistrāciju; atbalsta valdības apņemšanos pilnībā ievērot EDSO/DICB ieteikumus vēlēšanu reformai; uzsver, ka ir jāpastiprina centieni palielināt finansēšanas pārredzamību un politisko partiju pārskatatbildību; mudina rīkoties, lai novērstu neskaidrību par to, kas ir valsts un kas — partiju darbības vēlēšanu kampaņu laikā, un panākt partiju vienošanos par vēlētāju reģistra revīziju; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē EDSO/DICB vēlēšanu novērošanas misiju secinājumus, ka pašvaldību vēlēšanas pavasarī tika efektīvi organizētas; piekrīt izteiktajām bažām par to, ka noteikumu atspoguļojums plašsaziņas līdzekļos nav bijis līdzsvaros, par valsts un partiju darbību skaidru nenodalīšanu saistībā ar administratīvo resursu izmantošanu un par pārkāpumiem, par kuriem ziņots attiecībā uz Puštekā (Albānijā) dzīvojošo vēlētāju reģistrāciju; atbalsta valdības apņemšanos pilnībā ievērot EDSO/DICB ieteikumus vēlēšanu reformai; uzsver, ka ir jāpastiprina centieni palielināt finansēšanas pārredzamību un politisko partiju pārskatatbildību; mudina rīkoties, lai novērstu neskaidrību par to, kas ir valsts un kas — partiju darbības vēlēšanu kampaņu laikā, un panākt partiju vienošanos par vēlētāju reģistra revīziju;

| 21. | uzsver, ka ir jānodrošina valsts pārvaldes profesionālisms un neatkarība, uzlabojot visu līmeņu politiku; norāda, ka parlaments 2014. gada 8. janvārī pirmajā lasījumā pieņēma likumu par ierēdņiem un likumu par valsts darbiniekiem; uzskata — ir svarīgi, lai jaunajā tiesiskajā regulējumā būtu iekļauti pārredzamības, nopelnu un taisnīgas pārstāvības pamatprincipi; aicina valdību turpināt darbu pie šajā ziņā nepieciešamajām reformām, kā arī publiska sektora izdevumu un publiskā iepirkuma jomās, jo tas labvēlīgi ietekmēs pārvaldības kvalitāti; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ir jānodrošina valsts pārvaldes profesionālisms un neatkarība, uzlabojot visu līmeņu politiku; norāda, ka parlaments 2014. gada 8. janvārī pirmajā lasījumā pieņēma likumu par ierēdņiem un likumu par valsts darbiniekiem; uzskata — ir svarīgi, lai jaunajā tiesiskajā regulējumā būtu iekļauti pārredzamības, nopelnu un taisnīgas pārstāvības pamatprincipi; aicina valdību turpināt darbu pie šajā ziņā nepieciešamajām reformām, kā arī publiska sektora izdevumu un publiskā iepirkuma jomās, jo tas labvēlīgi ietekmēs pārvaldības kvalitāti;

| 22. | mudina pastiprināt demokrātiju, piemērojot turpmākus izšķirīgus pasākumus virzībā uz budžeta decentralizāciju, un pauž nožēlu par budžeta samazinājumu pēdējā gada laikā, taču ar nepacietību gaida pārskata ziņojumu par stāvokli attiecībā uz decentralizāciju un ziņu, ka ir palielināta ienākumu daļa pašvaldību pamatbudžetā, piemērojot papildu darbības, lai stiprinātu cieņu pret vietējām pašpārvaldēm, jo īpaši gadījumos, kad vietēja līmeņa vadību veic partijas, kas nav pie varas valsts mērogā; |
| --- | --- |

22.

mudina pastiprināt demokrātiju, piemērojot turpmākus izšķirīgus pasākumus virzībā uz budžeta decentralizāciju, un pauž nožēlu par budžeta samazinājumu pēdējā gada laikā, taču ar nepacietību gaida pārskata ziņojumu par stāvokli attiecībā uz decentralizāciju un ziņu, ka ir palielināta ienākumu daļa pašvaldību pamatbudžetā, piemērojot papildu darbības, lai stiprinātu cieņu pret vietējām pašpārvaldēm, jo īpaši gadījumos, kad vietēja līmeņa vadību veic partijas, kas nav pie varas valsts mērogā;

| 23. | atzinīgi vērtē citu reģiona valstu sasniegumus ES integrācijas procesā, tomēr pauž bažas, ka turpmāka vilcināšanās sākt pievienošanās sarunas varētu izraisīt nepamatotas reģionālas atšķirības, kas varētu papildus apdraudēt labas etnisko grupu attiecības un likt visiem šīs valsts iedzīvotājiem justies kā atstātiem novārtā; nosoda jebkādu ultranacionālismu visās valstīs; aicina īstenot diskriminācijas novēršanas politiku un veidot iecietīgu sabiedrību, neatkarīgi no reliģiskās piederības, tautības vai valodas; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē citu reģiona valstu sasniegumus ES integrācijas procesā, tomēr pauž bažas, ka turpmāka vilcināšanās sākt pievienošanās sarunas varētu izraisīt nepamatotas reģionālas atšķirības, kas varētu papildus apdraudēt labas etnisko grupu attiecības un likt visiem šīs valsts iedzīvotājiem justies kā atstātiem novārtā; nosoda jebkādu ultranacionālismu visās valstīs; aicina īstenot diskriminācijas novēršanas politiku un veidot iecietīgu sabiedrību, neatkarīgi no reliģiskās piederības, tautības vai valodas;

| 24. | atbalsta Komisijas prasību pabeigt Ohridas pamatnolīguma pārskatīšanu un uzsākt attiecīgo ieteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

24.

atbalsta Komisijas prasību pabeigt Ohridas pamatnolīguma pārskatīšanu un uzsākt attiecīgo ieteikumu īstenošanu;

| 25. | norāda, ka politiskā dialoga pastiprināšana ar šīs valsts albāņu tautības iedzīvotājiem ir uzskatāma par nozīmīgu ieguldījumu reģionālajā stabilitātē un sadarbībā; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka politiskā dialoga pastiprināšana ar šīs valsts albāņu tautības iedzīvotājiem ir uzskatāma par nozīmīgu ieguldījumu reģionālajā stabilitātē un sadarbībā;

| 26. | mudina valdību, plašsaziņas līdzekļus, akadēmiskās aprindas, pilsonisko sabiedrību un visas ieinteresētās personas sniegt skaidrus signālus sabiedrībai par to, ka diskriminācija, kuras pamatā ir nacionālā identitāte, valstī nav pieļaujama, tostarp attiecībā uz tiesu sistēmu, plašsaziņas līdzekļiem, nodarbinātību un sociālajām iespējām; uzsver šādas rīcības nozīmīgumu saistībā ar dažādo etnisko kopienu integrāciju, valsts stabilitāti un integrāciju Eiropā; |
| --- | --- |

26.

mudina valdību, plašsaziņas līdzekļus, akadēmiskās aprindas, pilsonisko sabiedrību un visas ieinteresētās personas sniegt skaidrus signālus sabiedrībai par to, ka diskriminācija, kuras pamatā ir nacionālā identitāte, valstī nav pieļaujama, tostarp attiecībā uz tiesu sistēmu, plašsaziņas līdzekļiem, nodarbinātību un sociālajām iespējām; uzsver šādas rīcības nozīmīgumu saistībā ar dažādo etnisko kopienu integrāciju, valsts stabilitāti un integrāciju Eiropā;

| 27. | pauž nožēlu, ka vēl nav gūti lielāki panākumi attiecībā uz integratīvu izglītību un ka nav piešķirti līdzekļi integratīvās izglītības stratēģijas īstenošanai; pauž bažas par to, ka samazinājies tādu jauniešu skaits, kuri pārvalda citu valsts iedzīvotāju dzimto valodu; mudina rīkoties šajā jautājumā, lai novērstu skolas vecuma bērnu nošķirtību un iespējamās nesaskaņas etnisku iemeslu dēļ; vienlaikus uzsver, ka ir svarīgi veicināt iekļaujošu bilingvālu izglītību pēc izvēles principa; joprojām pauž bažas par romu tautības skolēnu nošķirtību skolās; |
| --- | --- |

27.

pauž nožēlu, ka vēl nav gūti lielāki panākumi attiecībā uz integratīvu izglītību un ka nav piešķirti līdzekļi integratīvās izglītības stratēģijas īstenošanai; pauž bažas par to, ka samazinājies tādu jauniešu skaits, kuri pārvalda citu valsts iedzīvotāju dzimto valodu; mudina rīkoties šajā jautājumā, lai novērstu skolas vecuma bērnu nošķirtību un iespējamās nesaskaņas etnisku iemeslu dēļ; vienlaikus uzsver, ka ir svarīgi veicināt iekļaujošu bilingvālu izglītību pēc izvēles principa; joprojām pauž bažas par romu tautības skolēnu nošķirtību skolās;

| 28. | uzskata, ka šķēršļus tautskaites turpināšanai saskaņā ar labākajiem demokrātijas standartiem varētu daļēji novērst, izveidojot civilstāvokļa aktu reģistru kā pagaidu risinājumu; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka šķēršļus tautskaites turpināšanai saskaņā ar labākajiem demokrātijas standartiem varētu daļēji novērst, izveidojot civilstāvokļa aktu reģistru kā pagaidu risinājumu;

| 29. | pauž nožēlu par šīs valsts reputācijas pasliktināšanos attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību; piekrīt Komisijas bažām, ka vārda brīvības aizsardzība ar daudzveidīgiem un plurālistiskiem plašsaziņas līdzekļiem, kas ir brīvi no politiskas iejaukšanās, joprojām ir būtiski svarīgs šīs valsts uzdevums; šajā saistībā norāda, ka plašsaziņas līdzekļu plurālisma trūkums daļēji ir valdības reklamēšanās rezultāts; uzsver, ka ir jānodrošina sabiedriskās raidorganizācijas neatkarība un ilgtspēja, mudinot iestādes ar plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu pieņemt garantijas attiecībā uz šo jautājumu; uzskata, ka būtu jāveic turpmākas apspriešanās un sarunas par pašreizējo plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu, lai par šādām svarīgām reformām vienotos tikai tad, ja valsts žurnālistu aprindas to plaši atbalstītu; norāda, ka ir jāvelta lielākas pūles, lai atjaunotu un nostiprinātu uzticību starp valdību un plašsaziņas līdzekļiem; atbalsta valsts Plašsaziņas līdzekļu institūta iniciatīvu ar ES atbalstu publicēt “balto grāmatu” par pilsoniskās sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu attiecību stiprināšanu; uzsver, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai aizsargātu plašsaziņas līdzekļu darbinieku tiesības un neatkarību; uzsver, ka ir jānodrošina pārredzamība attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem; |
| --- | --- |

29.

pauž nožēlu par šīs valsts reputācijas pasliktināšanos attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību; piekrīt Komisijas bažām, ka vārda brīvības aizsardzība ar daudzveidīgiem un plurālistiskiem plašsaziņas līdzekļiem, kas ir brīvi no politiskas iejaukšanās, joprojām ir būtiski svarīgs šīs valsts uzdevums; šajā saistībā norāda, ka plašsaziņas līdzekļu plurālisma trūkums daļēji ir valdības reklamēšanās rezultāts; uzsver, ka ir jānodrošina sabiedriskās raidorganizācijas neatkarība un ilgtspēja, mudinot iestādes ar plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu pieņemt garantijas attiecībā uz šo jautājumu; uzskata, ka būtu jāveic turpmākas apspriešanās un sarunas par pašreizējo plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu, lai par šādām svarīgām reformām vienotos tikai tad, ja valsts žurnālistu aprindas to plaši atbalstītu; norāda, ka ir jāvelta lielākas pūles, lai atjaunotu un nostiprinātu uzticību starp valdību un plašsaziņas līdzekļiem; atbalsta valsts Plašsaziņas līdzekļu institūta iniciatīvu ar ES atbalstu publicēt “balto grāmatu” par pilsoniskās sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu attiecību stiprināšanu; uzsver, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai aizsargātu plašsaziņas līdzekļu darbinieku tiesības un neatkarību; uzsver, ka ir jānodrošina pārredzamība attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem;

| 30. | uzsver valdības un žurnālistu asociācijas apaļā galda sanāksmes agrākos panākumus, kurus veicināja EDSO Plašsaziņas līdzekļu brīvības komitejas pārstāvja īpašās zināšanas, un uzskata, ka apaļā galda sanāksmes atkārtota sasaukšana un tās ceļveža virzībā uz vārda brīvību īstenošana, kā arī pienācīgas darba vides nodrošināšana žurnālistiem joprojām veido galveno mehānismu nepieciešamo panākumu gūšanai; atzīst, ka pilnīga vārda brīvība var tikt sasniegta tikai tādā sabiedrībā, kurā tiek atzītas sabiedrības tiesības saņemt informāciju un kurā ir sabiedriska telpa, kas pieļauj jēgpilnu sabiedrisku diskusiju; |
| --- | --- |

30.

uzsver valdības un žurnālistu asociācijas apaļā galda sanāksmes agrākos panākumus, kurus veicināja EDSO Plašsaziņas līdzekļu brīvības komitejas pārstāvja īpašās zināšanas, un uzskata, ka apaļā galda sanāksmes atkārtota sasaukšana un tās ceļveža virzībā uz vārda brīvību īstenošana, kā arī pienācīgas darba vides nodrošināšana žurnālistiem joprojām veido galveno mehānismu nepieciešamo panākumu gūšanai; atzīst, ka pilnīga vārda brīvība var tikt sasniegta tikai tādā sabiedrībā, kurā tiek atzītas sabiedrības tiesības saņemt informāciju un kurā ir sabiedriska telpa, kas pieļauj jēgpilnu sabiedrisku diskusiju;

| 31. | tomēr uzskata, ka nesenā lieta par ieslodzīto žurnālistu Tomislav Kezarovski un citas lietas (par kuru atrisinājumiem būtu jālemj neatkarīgai tiesu iestādei, kas darbotos saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju) rada bažas par iespējamu selektīva tiesiskuma īstenošanu valstī, un visām attiecīgajām iestādēm būtu jāveic efektīvi pasākumi, lai to novērstu; |
| --- | --- |

31.

tomēr uzskata, ka nesenā lieta par ieslodzīto žurnālistu Tomislav Kezarovski un citas lietas (par kuru atrisinājumiem būtu jālemj neatkarīgai tiesu iestādei, kas darbotos saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju) rada bažas par iespējamu selektīva tiesiskuma īstenošanu valstī, un visām attiecīgajām iestādēm būtu jāveic efektīvi pasākumi, lai to novērstu;

| 32. | ņem vērā jauno tiesību aktu par lustrāciju, taču norāda arī uz Venēcijas komisijas un Helsinku komitejas paustajām bažām par tā atbilstību konstitūcijai un iespējamo ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

32.

ņem vērā jauno tiesību aktu par lustrāciju, taču norāda arī uz Venēcijas komisijas un Helsinku komitejas paustajām bažām par tā atbilstību konstitūcijai un iespējamo ļaunprātīgu izmantošanu;

| 33. | mudina stiprināt Datu pārbaudes komisijas pilnvaras, pastāvīgi nosūtot visus vajadzīgos slepeno un pretizlūkošanas dienestu dokumentus uz šīs komitejas telpām; |
| --- | --- |

33.

mudina stiprināt Datu pārbaudes komisijas pilnvaras, pastāvīgi nosūtot visus vajadzīgos slepeno un pretizlūkošanas dienestu dokumentus uz šīs komitejas telpām;

| 34. | atkārto iepriekšējās rezolūcijās paustos ieteikumus attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu; mudina valdību atzīt pilsoniskās sabiedrības nozīmīgo lomu un tās pievienoto vērtību politiskajās debatēs un aicina valdību aktīvi iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) politikas izstrādes dialogā; uzsver, ka PSO var būt būtiska nozīme, lai padarītu integrācijas procesu ES pārredzamāku, atbildīgāku un iekļaujošāku; ierosina, ka būtu jāpiedāvā palīdzība pilsoniskās sabiedrības sektoram, lai atbalstītu tā iniciatīvas; atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības līdzdalību Tieslietu ministrijas izveidotajā 23. sadaļas darba grupā un mudina visas ministrijas sekot šim piemēram; mudina labvēlīgi izskatīt priekšlikumu par PSO atlasi dalībai visās darba grupās saskaņā ar valsts acquis programmu; |
| --- | --- |

34.

atkārto iepriekšējās rezolūcijās paustos ieteikumus attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu; mudina valdību atzīt pilsoniskās sabiedrības nozīmīgo lomu un tās pievienoto vērtību politiskajās debatēs un aicina valdību aktīvi iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) politikas izstrādes dialogā; uzsver, ka PSO var būt būtiska nozīme, lai padarītu integrācijas procesu ES pārredzamāku, atbildīgāku un iekļaujošāku; ierosina, ka būtu jāpiedāvā palīdzība pilsoniskās sabiedrības sektoram, lai atbalstītu tā iniciatīvas; atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības līdzdalību Tieslietu ministrijas izveidotajā 23. sadaļas darba grupā un mudina visas ministrijas sekot šim piemēram; mudina labvēlīgi izskatīt priekšlikumu par PSO atlasi dalībai visās darba grupās saskaņā ar valsts acquis programmu;

| 35. | izsaka nožēlu par nelielajiem valdības un pilsoniskās sabiedrības sadarbības otrās stratēģijas panākumiem un pauž bažas par būtisko aizkavēšanos minētās stratēģijas un tās rīcības plāna īstenošanā; ir norūpējies par apņēmības trūkumu šajā ziņā un to, ka budžeta atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai nav pārredzams; uzskata, ka atvērtas pārvaldības partnerība, kurai šī valsts ir pievienojusies, var nodrošināt atbilstīgu pamatu situācijas uzlabošanai; atzinīgi vērtē un atbalsta rādītāju izmantošanu pilsoniskās sabiedrības līdzdalības novērtēšanai, kā izklāstīts Komisijas 2012. gada 12. septembra paziņojumā par demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumiem (COM(2012)0492); |
| --- | --- |

35.

izsaka nožēlu par nelielajiem valdības un pilsoniskās sabiedrības sadarbības otrās stratēģijas panākumiem un pauž bažas par būtisko aizkavēšanos minētās stratēģijas un tās rīcības plāna īstenošanā; ir norūpējies par apņēmības trūkumu šajā ziņā un to, ka budžeta atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai nav pārredzams; uzskata, ka atvērtas pārvaldības partnerība, kurai šī valsts ir pievienojusies, var nodrošināt atbilstīgu pamatu situācijas uzlabošanai; atzinīgi vērtē un atbalsta rādītāju izmantošanu pilsoniskās sabiedrības līdzdalības novērtēšanai, kā izklāstīts Komisijas 2012. gada 12. septembra paziņojumā par demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumiem (COM(2012)0492);

| 36. | atkārtoti aicina Komisiju un šīs valsts valdību vienoties, ka nākamajā plānošanas periodā no pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ir jāpiešķir minimālā kvota, lai nodrošinātu maksājumus 15 % apmērā nevalstiskajiem dalībniekiem, un garantēt, ka tehnisko palīdzību pilsoniskās sabiedrības organizācijām pārvalda pilsoniskā sabiedrība pati; prasa arī turpmāk otro pirmspievienošanās palīdzības instrumentu izmantot, lai atbalstītu centienus saskaņā ar noteikto mērķi mobilizēt 9 % no pašas valsts budžeta un tos iedalīt decentralizētām reģionālām un vietējām varas iestādēm; |
| --- | --- |

36.

atkārtoti aicina Komisiju un šīs valsts valdību vienoties, ka nākamajā plānošanas periodā no pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ir jāpiešķir minimālā kvota, lai nodrošinātu maksājumus 15 % apmērā nevalstiskajiem dalībniekiem, un garantēt, ka tehnisko palīdzību pilsoniskās sabiedrības organizācijām pārvalda pilsoniskā sabiedrība pati; prasa arī turpmāk otro pirmspievienošanās palīdzības instrumentu izmantot, lai atbalstītu centienus saskaņā ar noteikto mērķi mobilizēt 9 % no pašas valsts budžeta un tos iedalīt decentralizētām reģionālām un vietējām varas iestādēm;

| 37. | izsaka atzinību valstij par iepriekš veiktajām reformām, ar kurām panākta valsts tiesiskā regulējuma atbilstība starptautiskajiem standartiem; mudina valsti uzlabot Tiesu padomes pārredzamību, lai pēc iespējas mazinātu priekšstatu, ka padomes darbība tiek ietekmēta un ka uz to izdara spiedienu; aicina Komisiju nākamajos progresa ziņojumos izskatīt un analizēt to, kā tiek ievēroti ar šo valsti saistītie Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumi; |
| --- | --- |

37.

izsaka atzinību valstij par iepriekš veiktajām reformām, ar kurām panākta valsts tiesiskā regulējuma atbilstība starptautiskajiem standartiem; mudina valsti uzlabot Tiesu padomes pārredzamību, lai pēc iespējas mazinātu priekšstatu, ka padomes darbība tiek ietekmēta un ka uz to izdara spiedienu; aicina Komisiju nākamajos progresa ziņojumos izskatīt un analizēt to, kā tiek ievēroti ar šo valsti saistītie Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumi;

| 38. | atzinīgi vērtē darbības ar mērķi uzlabot tiesu sistēmas profesionalitāti, neatkarību un efektivitāti, proti, tiesnešu un prokuroru kandidātu izraudzīšanos no Tiesnešu un prokuroru akadēmijas absolventiem, kā arī to, ka 2013. gada pirmajā pusgadā saglabājās pozitīvs koeficients attiecībā uz lietu pabeigšanu tiesās un uzkrāto lietu skaita turpmāku samazināšanu; aicina unificēt tiesu praksi, lai nodrošinātu paredzamu tiesisko sistēmu un sabiedrības uzticēšanos; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē darbības ar mērķi uzlabot tiesu sistēmas profesionalitāti, neatkarību un efektivitāti, proti, tiesnešu un prokuroru kandidātu izraudzīšanos no Tiesnešu un prokuroru akadēmijas absolventiem, kā arī to, ka 2013. gada pirmajā pusgadā saglabājās pozitīvs koeficients attiecībā uz lietu pabeigšanu tiesās un uzkrāto lietu skaita turpmāku samazināšanu; aicina unificēt tiesu praksi, lai nodrošinātu paredzamu tiesisko sistēmu un sabiedrības uzticēšanos;

| 39. | īpaši aicina budžeta, materiālu un cilvēkresursu ziņā stiprināt Valsts korupcijas novēršanas komisiju, Iekšlietu ministrijas Pretkorupcijas nodaļu, Galvenā valsts prokurora biroju cīņai pret organizēto noziedzību un korupciju un Valsts revīzijas biroju; turklāt uzsver, ka uzmanība galvenokārt jāpievērš lietām par augsta līmeņa korupciju un vairāk jāizmanto rīkojumi līdzekļu aizturēšanai un konfiskācijai, un mudina turpināt centienus izveidot uzskaiti par notiesāšanu nozīmīgās lietās; aicina neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un plašsaziņas līdzekļus atmaskot korupciju un cīnīties par neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanu un tiesas prāvām; atzinīgi vērtē Valsts korupcijas novēršanas komisijas pastāvīgos centienus ar ANO Attīstības programmas atbalstu stiprināt korupcijas apkarošanas preventīvo aspektu, izmēģinājuma kārtā ieviešot visaptverošas ētikas sistēmas deviņās pašvaldībās; atbalsta valsts iestāžu nodomu pabeigt grozījumus tiesību aktā par korupcijas novēršanu, piemērot ētikas sistēmas koncepciju visas valsts mērogā un nodrošināt sistemātisku institucionālo aizsardzību ziņotājiem; |
| --- | --- |

39.

īpaši aicina budžeta, materiālu un cilvēkresursu ziņā stiprināt Valsts korupcijas novēršanas komisiju, Iekšlietu ministrijas Pretkorupcijas nodaļu, Galvenā valsts prokurora biroju cīņai pret organizēto noziedzību un korupciju un Valsts revīzijas biroju; turklāt uzsver, ka uzmanība galvenokārt jāpievērš lietām par augsta līmeņa korupciju un vairāk jāizmanto rīkojumi līdzekļu aizturēšanai un konfiskācijai, un mudina turpināt centienus izveidot uzskaiti par notiesāšanu nozīmīgās lietās; aicina neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un plašsaziņas līdzekļus atmaskot korupciju un cīnīties par neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanu un tiesas prāvām; atzinīgi vērtē Valsts korupcijas novēršanas komisijas pastāvīgos centienus ar ANO Attīstības programmas atbalstu stiprināt korupcijas apkarošanas preventīvo aspektu, izmēģinājuma kārtā ieviešot visaptverošas ētikas sistēmas deviņās pašvaldībās; atbalsta valsts iestāžu nodomu pabeigt grozījumus tiesību aktā par korupcijas novēršanu, piemērot ētikas sistēmas koncepciju visas valsts mērogā un nodrošināt sistemātisku institucionālo aizsardzību ziņotājiem;

| 40. | norāda, ka joprojām tiek veikti pasākumi, lai izveidotu valsts izlūkošanas datu bāzi, un mudina valsts iestādes pastiprināt centienus šajā saistībā un pēc iespējas drīzāk izveidot valsts koordinācijas centru cīņai pret organizēto noziedzību, lai nodrošinātu pilnīgu atbalstu cīņai pret organizēto noziedzību, korupciju, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un citiem smagiem nodarījumiem, tostarp noziedzīgiem pārrobežu nodarījumiem; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka joprojām tiek veikti pasākumi, lai izveidotu valsts izlūkošanas datu bāzi, un mudina valsts iestādes pastiprināt centienus šajā saistībā un pēc iespējas drīzāk izveidot valsts koordinācijas centru cīņai pret organizēto noziedzību, lai nodrošinātu pilnīgu atbalstu cīņai pret organizēto noziedzību, korupciju, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un citiem smagiem nodarījumiem, tostarp noziedzīgiem pārrobežu nodarījumiem;

| 41. | pauž bažas par plaši izplatīto un ilgstošo pirmstiesas apcietinājuma izmantošanu un apstākļiem, kādos atrodas aizturētie; norāda, ka ir bijuši gadījumi, kad demonstrācijās piemērots nesamērīgs policijas spēks; aicina, lai sabiedriskās kārtības saglabāšanas centieni būtu samērīgi un tiktu ievērotas tiesības brīvi pulcēties; |
| --- | --- |

41.

pauž bažas par plaši izplatīto un ilgstošo pirmstiesas apcietinājuma izmantošanu un apstākļiem, kādos atrodas aizturētie; norāda, ka ir bijuši gadījumi, kad demonstrācijās piemērots nesamērīgs policijas spēks; aicina, lai sabiedriskās kārtības saglabāšanas centieni būtu samērīgi un tiktu ievērotas tiesības brīvi pulcēties;

| 42. | atzinīgi vērtē jauno tiesību aktu par bērnu tiesību aizsardzību un aicina piešķirt pietiekamu finansējumu tā īstenošanai; joprojām pauž nožēlu par to, ka nepilngadīgo aizturēšanas centros netiek sniegti veselības aprūpes un izglītības pakalpojumi; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē jauno tiesību aktu par bērnu tiesību aizsardzību un aicina piešķirt pietiekamu finansējumu tā īstenošanai; joprojām pauž nožēlu par to, ka nepilngadīgo aizturēšanas centros netiek sniegti veselības aprūpes un izglītības pakalpojumi;

| 43. | atzinīgi vērtē to, ka samazinās institucionālā aprūpē esošu bērnu skaits, tomēr saglabā bažas par to, ka iestādēs joprojām atrodas liels skaits bērnu ar invaliditāti; aicina veikt turpmākas bērnu aizsardzības sistēmas reformas un stiprināt sociālā darba centru iespējas, lai atbalstītu nelabvēlīgas ģimenes; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē to, ka samazinās institucionālā aprūpē esošu bērnu skaits, tomēr saglabā bažas par to, ka iestādēs joprojām atrodas liels skaits bērnu ar invaliditāti; aicina veikt turpmākas bērnu aizsardzības sistēmas reformas un stiprināt sociālā darba centru iespējas, lai atbalstītu nelabvēlīgas ģimenes;

| 44. | atzinīgi vērtē Valsts jaunatnes padomes izveidošanu un centienus nodrošināt, lai tā būtu plaši pārstāvēta un politiski neatkarīga un varētu kā pilntiesīga locekle piedalīties Eiropas Jaunatnes forumā; aicina valsts Jaunatnes un sporta aģentūru to pilnībā atbalstīt un iesaistīties tās darbībās; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē Valsts jaunatnes padomes izveidošanu un centienus nodrošināt, lai tā būtu plaši pārstāvēta un politiski neatkarīga un varētu kā pilntiesīga locekle piedalīties Eiropas Jaunatnes forumā; aicina valsts Jaunatnes un sporta aģentūru to pilnībā atbalstīt un iesaistīties tās darbībās;

| 45. | mudina valdību piešķirt pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus Aizsardzības pret diskrimināciju komisijai un Vienlīdzīgu iespēju departamenta Diskriminācijas novēršanas nodaļai; aicina veikt pasākumus, lai palielinātu informētību par līdztiesību un diskriminācijas aizliegumu; |
| --- | --- |

45.

mudina valdību piešķirt pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus Aizsardzības pret diskrimināciju komisijai un Vienlīdzīgu iespēju departamenta Diskriminācijas novēršanas nodaļai; aicina veikt pasākumus, lai palielinātu informētību par līdztiesību un diskriminācijas aizliegumu;

| 46. | pauž atzinību par lesbiešu, homoseksuāļu, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimuma personu (LGBTI) centra atkārtotu atvēršanu Skopjē pēc tam, kad pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir notikuši pieci atsevišķi uzbrukumi minētajam centram; atzinīgi vērtē valsts Diskriminācijas novēršanas komisijas secinājumus, nosodot homofobiju mācību grāmatās, un aicina šos secinājumus piemērot plašāk; jo īpaši prasa aizliegt diskrimināciju darbvietās seksuālās orientācijas dēļ; pauž nožēlu par to, ka tiesību akts par diskriminācijas novēršanu joprojām neatbilst ES acquis; atkārtoti aicina šo tiesību aktu grozīt, lai tas pilnībā atbilstu acquis; nosoda visu vardarbību pret LGBTI kopienu un aicina visus vadošos politiķus un plašākas sabiedrības līderus rīkoties tāpat; prasa saukt pie atbildības šādā vardarbībā vainīgos; atgādina valdībai un politiskajām partijām, ka tās ir atbildīgas par iekļaušanas un iecietības kultūras izveidi; |
| --- | --- |

46.

pauž atzinību par lesbiešu, homoseksuāļu, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimuma personu (LGBTI) centra atkārtotu atvēršanu Skopjē pēc tam, kad pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir notikuši pieci atsevišķi uzbrukumi minētajam centram; atzinīgi vērtē valsts Diskriminācijas novēršanas komisijas secinājumus, nosodot homofobiju mācību grāmatās, un aicina šos secinājumus piemērot plašāk; jo īpaši prasa aizliegt diskrimināciju darbvietās seksuālās orientācijas dēļ; pauž nožēlu par to, ka tiesību akts par diskriminācijas novēršanu joprojām neatbilst ES acquis; atkārtoti aicina šo tiesību aktu grozīt, lai tas pilnībā atbilstu acquis; nosoda visu vardarbību pret LGBTI kopienu un aicina visus vadošos politiķus un plašākas sabiedrības līderus rīkoties tāpat; prasa saukt pie atbildības šādā vardarbībā vainīgos; atgādina valdībai un politiskajām partijām, ka tās ir atbildīgas par iekļaušanas un iecietības kultūras izveidi;

| 47. | mudina iestādes sistemātiski apkopot datus par izstumtām un marginalizētām grupām, tostarp ielu bērniem, romu bērniem un personām ar invaliditāti; pauž nožēlu, ka netiek vākti dati par naida noziegumiem; joprojām pauž bažas par romu bērnu skaitu skolās, kurās mācās bērni ar īpašām vajadzībām, tomēr atzinīgi novērtē valdības stipendiju sistēmu, kas paredzēta, lai romu bērniem dotu iespēju iegūt vidējo izglītību; |
| --- | --- |

47.

mudina iestādes sistemātiski apkopot datus par izstumtām un marginalizētām grupām, tostarp ielu bērniem, romu bērniem un personām ar invaliditāti; pauž nožēlu, ka netiek vākti dati par naida noziegumiem; joprojām pauž bažas par romu bērnu skaitu skolās, kurās mācās bērni ar īpašām vajadzībām, tomēr atzinīgi novērtē valdības stipendiju sistēmu, kas paredzēta, lai romu bērniem dotu iespēju iegūt vidējo izglītību;

| 48. | joprojām pauž bažas par romu pastāvīgo diskrimināciju; šajā saistībā uzsver, ka romu sievietes cieš no divkāršas diskriminācijas dzimuma un etniskās piederības dēļ un šī diskriminācija lielākoties ir cieši saistīta ar nabadzību; pauž satraukumu, ka šī jau sen atzītā divkāršā diskriminācija ir plaši izplatīta, ikdienišķa un aizvien vairāk novērojama parādība; aicina iestādes mainīt šo modeli un neatlaidīgi mudina proaktīvi īstenot romu iekļaušanas stratēģiju un rīkoties, lai nodrošinātu romu piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai, nodarbinātībai, mājokļiem un sociālai labklājībai; |
| --- | --- |

48.

joprojām pauž bažas par romu pastāvīgo diskrimināciju; šajā saistībā uzsver, ka romu sievietes cieš no divkāršas diskriminācijas dzimuma un etniskās piederības dēļ un šī diskriminācija lielākoties ir cieši saistīta ar nabadzību; pauž satraukumu, ka šī jau sen atzītā divkāršā diskriminācija ir plaši izplatīta, ikdienišķa un aizvien vairāk novērojama parādība; aicina iestādes mainīt šo modeli un neatlaidīgi mudina proaktīvi īstenot romu iekļaušanas stratēģiju un rīkoties, lai nodrošinātu romu piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai, nodarbinātībai, mājokļiem un sociālai labklājībai;

| 49. | neatlaidīgi mudina valdību atrisināt problēmu saistībā ar romu tautības iedzīvotājiem, kuriem nav personas dokumentu; |
| --- | --- |

49.

neatlaidīgi mudina valdību atrisināt problēmu saistībā ar romu tautības iedzīvotājiem, kuriem nav personas dokumentu;

| 50. | aicina valdību pastiprināt centienus, lai uzlabotu situāciju, kādā atrodas romu un aškalu bēgļi no Kosovas; |
| --- | --- |

50.

aicina valdību pastiprināt centienus, lai uzlabotu situāciju, kādā atrodas romu un aškalu bēgļi no Kosovas;

| 51. | atzinīgi vērtē sieviešu dzimuma pašvaldību vadītāju skaita pieaugumu valstī — no kopskaitā 81 pašvaldības vadītāja četras vadītājas ir sievietes (iepriekš neviena) — un sieviešu skaitu parlamentā, kas atbilst dzimumu kvotai; tomēr pauž bažas par noturīgo tendenci, ka sievietes brīvprātīgi atsakās no līdzdalības politisku lēmumu pieņemšanā; atzinīgi vērtē grozījumus darba likumā, lai nodrošinātu labāku juridisko aizsardzību sievietēm grūtniecēm un jaunajām māmiņām, taču pauž satraukumu par augsto bezdarba līmeni sieviešu vidū; atzinīgi vērtē dzimumu līdztiesības stratēģijas pieņemšanu, tomēr norāda, ka valsts dzimumu līdztiesības mehānismi joprojām nedarbojas pienācīgi, un aicina valdību uzlabot šo mehānismu darbību un palielināt to cilvēkresursus un piešķirto finansējumu; aicina iestādes nodrošināt dzimuma aspekta iekļaušanu visās politikas jomās un vairāk atbalstīt izpratnes palielināšanu par dzimumu līdztiesību un attiecīgas iniciatīvas; pauž nožēlu par to, ka parlaments nozīmīgus grozījumus tiesību aktā par grūtniecības pārtraukšanu pieņēma saīsinātā procedūrā un nerīkojot plašākas debates sabiedrībā; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē sieviešu dzimuma pašvaldību vadītāju skaita pieaugumu valstī — no kopskaitā 81 pašvaldības vadītāja četras vadītājas ir sievietes (iepriekš neviena) — un sieviešu skaitu parlamentā, kas atbilst dzimumu kvotai; tomēr pauž bažas par noturīgo tendenci, ka sievietes brīvprātīgi atsakās no līdzdalības politisku lēmumu pieņemšanā; atzinīgi vērtē grozījumus darba likumā, lai nodrošinātu labāku juridisko aizsardzību sievietēm grūtniecēm un jaunajām māmiņām, taču pauž satraukumu par augsto bezdarba līmeni sieviešu vidū; atzinīgi vērtē dzimumu līdztiesības stratēģijas pieņemšanu, tomēr norāda, ka valsts dzimumu līdztiesības mehānismi joprojām nedarbojas pienācīgi, un aicina valdību uzlabot šo mehānismu darbību un palielināt to cilvēkresursus un piešķirto finansējumu; aicina iestādes nodrošināt dzimuma aspekta iekļaušanu visās politikas jomās un vairāk atbalstīt izpratnes palielināšanu par dzimumu līdztiesību un attiecīgas iniciatīvas; pauž nožēlu par to, ka parlaments nozīmīgus grozījumus tiesību aktā par grūtniecības pārtraukšanu pieņēma saīsinātā procedūrā un nerīkojot plašākas debates sabiedrībā;

| 52. | uzteic valdību par makroekonomikas stabilitātes saglabāšanu un pauž atzinību par atgūto izaugsmi; tomēr norāda, ka ienākumu konverģence noritējusi lēni, un pievienojas bažām par to, vai līdz 2016. gadam tiks sasniegts budžeta deficīta mērķis 2,6 % apjomā, un par to, kā tiks konsolidētas valsts finanses; iesaka Komisijai piešķirt valstij “funkcionējošas tirgus ekonomikas statusu”; |
| --- | --- |

52.

uzteic valdību par makroekonomikas stabilitātes saglabāšanu un pauž atzinību par atgūto izaugsmi; tomēr norāda, ka ienākumu konverģence noritējusi lēni, un pievienojas bažām par to, vai līdz 2016. gadam tiks sasniegts budžeta deficīta mērķis 2,6 % apjomā, un par to, kā tiks konsolidētas valsts finanses; iesaka Komisijai piešķirt valstij “funkcionējošas tirgus ekonomikas statusu”;

| 53. | atzinīgi vērtē to, ka 2013. gada pirmajā ceturksnī IKP pieaudzis par 2,9 % reālā izteiksmē salīdzinājumā ar 2012. gada pirmo ceturksni; ņem vērā pozitīvās tendences darba tirgū — nodarbināto skaits 2013. gada pirmajā ceturksnī ir par 3,9 % lielāks nekā attiecīgajā ceturksnī 2012.gadā, un bezdarba līmenis gadā ir samazinājies par 4,2 %; pauž atzinību par valsts ieņemto vietu Pasaules Bankas ziņojumā par uzņēmējdarbības veikšanu, tai ierindojoties starp tām pirmajām desmit valstīm pasaulē, kurām raksturīgs lielākais progress attiecībā uz uzņēmējdarbības un regulatīvo vidi; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē to, ka 2013. gada pirmajā ceturksnī IKP pieaudzis par 2,9 % reālā izteiksmē salīdzinājumā ar 2012. gada pirmo ceturksni; ņem vērā pozitīvās tendences darba tirgū — nodarbināto skaits 2013. gada pirmajā ceturksnī ir par 3,9 % lielāks nekā attiecīgajā ceturksnī 2012.gadā, un bezdarba līmenis gadā ir samazinājies par 4,2 %; pauž atzinību par valsts ieņemto vietu Pasaules Bankas ziņojumā par uzņēmējdarbības veikšanu, tai ierindojoties starp tām pirmajām desmit valstīm pasaulē, kurām raksturīgs lielākais progress attiecībā uz uzņēmējdarbības un regulatīvo vidi;

| 54. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri uzsākt īpašas sarunas ar šo valsti un citām reģiona valstīm par nodarbinātības un sociālo politiku; atbalsta pasākumus, lai nodrošinātu modernizētus darba tiesību aktus, kas pilnībā atbilstu Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) konvencijām; uzsver, ka valsts ir ratificējusi astoņas galvenās ILO darba tiesību konvencijas; aicina stiprināt sociālo partneru veiktspēju un garantēt darba un arodbiedrību tiesības; pievienojas bažām par to, ka augstais bezdarba līmenis, jo īpaši neaizsargātāko grupu vidū, piemēram, jauniešu un sieviešu vidū, joprojām ir viens no neatliekamākajiem valdības uzdevumiem, un prasa pastiprināti rīkoties, lai apkarotu nabadzību, jauniešu augsto bezdarba līmeni un diskrimināciju; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri uzsākt īpašas sarunas ar šo valsti un citām reģiona valstīm par nodarbinātības un sociālo politiku; atbalsta pasākumus, lai nodrošinātu modernizētus darba tiesību aktus, kas pilnībā atbilstu Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) konvencijām; uzsver, ka valsts ir ratificējusi astoņas galvenās ILO darba tiesību konvencijas; aicina stiprināt sociālo partneru veiktspēju un garantēt darba un arodbiedrību tiesības; pievienojas bažām par to, ka augstais bezdarba līmenis, jo īpaši neaizsargātāko grupu vidū, piemēram, jauniešu un sieviešu vidū, joprojām ir viens no neatliekamākajiem valdības uzdevumiem, un prasa pastiprināti rīkoties, lai apkarotu nabadzību, jauniešu augsto bezdarba līmeni un diskrimināciju;

| 55. | ņem vērā valsts iestāžu pieņemtos pasākumus saistībā ar nesenajiem gadījumiem, kad uz ES valstīm tika eksportēti lauksaimniecības produkti ar augstu pesticīdu saturu; jo īpaši aicina kompetentās iestādes pastiprināt kontroles un efektīvāk pārbaudīt ES fitosanitāro standartu īstenošanu valstī; |
| --- | --- |

55.

ņem vērā valsts iestāžu pieņemtos pasākumus saistībā ar nesenajiem gadījumiem, kad uz ES valstīm tika eksportēti lauksaimniecības produkti ar augstu pesticīdu saturu; jo īpaši aicina kompetentās iestādes pastiprināt kontroles un efektīvāk pārbaudīt ES fitosanitāro standartu īstenošanu valstī;

| 56. | pauž nožēlu par to, ka valstij vēl nav visaptverošas klimata politikas, lai gan tā atbalsta ES nostāju starptautiskā mērogā; sagaida, ka valdība pieņems nepieciešamos pasākumus, lai stiprinātu administratīvās spējas tiesību aktu īstenošanai klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

56.

pauž nožēlu par to, ka valstij vēl nav visaptverošas klimata politikas, lai gan tā atbalsta ES nostāju starptautiskā mērogā; sagaida, ka valdība pieņems nepieciešamos pasākumus, lai stiprinātu administratīvās spējas tiesību aktu īstenošanai klimata pārmaiņu jomā;

| 57. | norāda, ka ir nepieciešami būtiski centieni vides jomā, jo īpaši attiecībā uz ūdens kvalitāti, dabas aizsardzību, savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzību, rūpniecisko piesārņojumu un riska pārvaldību; atbalsta centienus īstenot tiesību aktus šajās jomās; uzsver — nav iespējams gūt būtiskus panākumus, ja pietiekami nepastiprina administratīvās spējas; aicina valdību veikt pasākumus, kas vajadzīgi šajā sakarībā; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka ir nepieciešami būtiski centieni vides jomā, jo īpaši attiecībā uz ūdens kvalitāti, dabas aizsardzību, savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzību, rūpniecisko piesārņojumu un riska pārvaldību; atbalsta centienus īstenot tiesību aktus šajās jomās; uzsver — nav iespējams gūt būtiskus panākumus, ja pietiekami nepastiprina administratīvās spējas; aicina valdību veikt pasākumus, kas vajadzīgi šajā sakarībā;

| 58. | mudina valdību turpināt sadarbību ar ES enerģētikas nozarē Enerģētikas kopienas ietvaros; |
| --- | --- |

58.

mudina valdību turpināt sadarbību ar ES enerģētikas nozarē Enerģētikas kopienas ietvaros;

| 59. | norāda, ka atjaunojamo energoresursu jomā netiek pietiekami izmantots valsts potenciāls, kam par iemeslu daļēji ir apgrūtinošas administratīvas procedūras un elektrības cena; šajā saistībā aicina valsts iestādes pastiprināt centienus minētajā jomā, lai izpildītu Enerģētikas kopienas noteikto pienākumu līdz 2014. gada sākumam pilnībā ieviest Atjaunojamo energoresursu direktīvu; |
| --- | --- |

59.

norāda, ka atjaunojamo energoresursu jomā netiek pietiekami izmantots valsts potenciāls, kam par iemeslu daļēji ir apgrūtinošas administratīvas procedūras un elektrības cena; šajā saistībā aicina valsts iestādes pastiprināt centienus minētajā jomā, lai izpildītu Enerģētikas kopienas noteikto pienākumu līdz 2014. gada sākumam pilnībā ieviest Atjaunojamo energoresursu direktīvu;

| 60. | atkārtoti pauž savu atbalstu vīzu atcelšanas režīmam Rietumbalkānu valstīm, jo tas ir svarīgs pīlārs to Eiropas integrācijas procesā; aicina ES dalībvalstis saīsināt patvēruma procedūras Rietumbalkānu valstu pilsoņiem, kas izmanto bezvīzu režīmu ceļošanai Šengenas zonā, jo tas būtu efektīvs līdzeklis, lai samazinātu nepamatotu patvēruma pieteikumu skaitu, vienlaikus joprojām nodrošinot pieteikumu iesniedzējiem tiesības iepazīstināt ar savu gadījumu pilnā intervijā; |
| --- | --- |

60.

atkārtoti pauž savu atbalstu vīzu atcelšanas režīmam Rietumbalkānu valstīm, jo tas ir svarīgs pīlārs to Eiropas integrācijas procesā; aicina ES dalībvalstis saīsināt patvēruma procedūras Rietumbalkānu valstu pilsoņiem, kas izmanto bezvīzu režīmu ceļošanai Šengenas zonā, jo tas būtu efektīvs līdzeklis, lai samazinātu nepamatotu patvēruma pieteikumu skaitu, vienlaikus joprojām nodrošinot pieteikumu iesniedzējiem tiesības iepazīstināt ar savu gadījumu pilnā intervijā;

| 61. | atkārtoti norāda, ka ir jāsaglabā pienācīgs līdzsvars starp likumīgiem pasākumiem nelikumīgas migrācijas apkarošanai un centieniem izvairīties no etnisko profilu izstrādes vai citām darbībām, kas var būt diskriminējošas attiecībā uz tiesībām brīvi pārvietoties; uzteic reģionālo sadarbību migrācijas un bēgļu jautājumos; stingri uzstāj, ka ir jāsaglabā pašreizējais atvieglotais vīzu režīms starp šo valsti un ES; uzskata, ka šī valsts būtu jāatzīst par “drošas izcelsmes valsti”, lai varētu paātrināt pieteikumu apstrādes procedūras; aicina valdību saglabāt pašreizējo atviegloto vīzu režīmu ar kaimiņvalstīm un pastiprināt centienus, lai uzlabotu minoritāšu sociālo un ekonomisko stāvokli un novērstu jebkādu diskrimināciju vai nelabvēlīgus pasākumus, piemēram, ceļošanas ierobežojumus attiecībā uz cilvēkiem, kuru pieprasījumus pēc patvēruma ES ir noraidījusi; |
| --- | --- |

61.

atkārtoti norāda, ka ir jāsaglabā pienācīgs līdzsvars starp likumīgiem pasākumiem nelikumīgas migrācijas apkarošanai un centieniem izvairīties no etnisko profilu izstrādes vai citām darbībām, kas var būt diskriminējošas attiecībā uz tiesībām brīvi pārvietoties; uzteic reģionālo sadarbību migrācijas un bēgļu jautājumos; stingri uzstāj, ka ir jāsaglabā pašreizējais atvieglotais vīzu režīms starp šo valsti un ES; uzskata, ka šī valsts būtu jāatzīst par “drošas izcelsmes valsti”, lai varētu paātrināt pieteikumu apstrādes procedūras; aicina valdību saglabāt pašreizējo atviegloto vīzu režīmu ar kaimiņvalstīm un pastiprināt centienus, lai uzlabotu minoritāšu sociālo un ekonomisko stāvokli un novērstu jebkādu diskrimināciju vai nelabvēlīgus pasākumus, piemēram, ceļošanas ierobežojumus attiecībā uz cilvēkiem, kuru pieprasījumus pēc patvēruma ES ir noraidījusi;

| 62. | ņem vērā, ka valdība pieliek pūles, lai atjaunotu vietējo ceļu infrastruktūru valstī ar mērķi attīstīt alternatīvo tūrismu un uzlabot iedzīvotāju dzīvi; šajā sakarībā mudina valsti īstenot dinamiskāku pieeju reģionālās attīstības projektos saskaņā ar pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, kas palielinās pārrobežu sadarbības apjomu un uzlabos saikni starp reģiona valstīm, kā arī piedalīties tādas mūsdienīgas un ekoloģiski efektīvas dzelzceļa sistēmas izveidē, kura savienotu Dienvidaustrumeiropu ar pārējo kontinentu; aicina turpināt saskaņot transporta politiku un pieskaņot šo politiku acquis; |
| --- | --- |

62.

ņem vērā, ka valdība pieliek pūles, lai atjaunotu vietējo ceļu infrastruktūru valstī ar mērķi attīstīt alternatīvo tūrismu un uzlabot iedzīvotāju dzīvi; šajā sakarībā mudina valsti īstenot dinamiskāku pieeju reģionālās attīstības projektos saskaņā ar pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, kas palielinās pārrobežu sadarbības apjomu un uzlabos saikni starp reģiona valstīm, kā arī piedalīties tādas mūsdienīgas un ekoloģiski efektīvas dzelzceļa sistēmas izveidē, kura savienotu Dienvidaustrumeiropu ar pārējo kontinentu; aicina turpināt saskaņot transporta politiku un pieskaņot šo politiku acquis;

| 63. | ņem vērā šīs valsts un Bulgārijas transporta ministru tikšanos 2013. gada 28. novembrī Sofijā un pauž cerību, ka tikšanās laikā apstiprinātā apņemšanās pabeigt dzelzceļa savienojumu starp abām valstīm tiks tuvākajā laikā īstenota, jo tas reģionam pavērtu jaunas iespējas ekonomiskā ziņā; |
| --- | --- |

63.

ņem vērā šīs valsts un Bulgārijas transporta ministru tikšanos 2013. gada 28. novembrī Sofijā un pauž cerību, ka tikšanās laikā apstiprinātā apņemšanās pabeigt dzelzceļa savienojumu starp abām valstīm tiks tuvākajā laikā īstenota, jo tas reģionam pavērtu jaunas iespējas ekonomiskā ziņā;

| 64. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī šīs valsts valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

64.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī šīs valsts valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0453.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/136 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/136

---

P7_TA(2014)0104

Melnkalnes 2013. gada progresa ziņojums

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Melnkalnes 2013. gada progresa ziņojumu (2013/2882(RSP))

(2017/C 093/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2010. gada 29. marta Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 29. marta Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (1),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm — ceļā uz Eiropas integrāciju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm — ceļā uz Eiropas integrāciju”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Komisijas atzinums par Melnkalnes pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Komisijas atzinums par Melnkalnes pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0670),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 22. maija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Melnkalnes panākumiem reformu īstenošanā (COM(2012)0222) un Padomes 2012. gada 26. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus par lēmumu 2012. gada 29. jūnijā uzsākt pievienošanās sarunas ar Melnkalni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 22. maija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Melnkalnes panākumiem reformu īstenošanā (COM(2012)0222) un Padomes 2012. gada 26. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus par lēmumu 2012. gada 29. jūnijā uzsākt pievienošanās sarunas ar Melnkalni,

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2012. gada 11. decembra secinājumus par paplašināšanās, stabilizācijas un asociācijas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2012. gada 11. decembra secinājumus par paplašināšanās, stabilizācijas un asociācijas procesu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2013.-2014. gadā” (COM(2013)0700) un Komisijas dienestu darba dokumentu “Melnkalnes 2013. gada progresa ziņojums” (SWD(2013)0411), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 16. oktobra paziņojumu “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2013.-2014. gadā” (COM(2013)0700) un Komisijas dienestu darba dokumentu “Melnkalnes 2013. gada progresa ziņojums” (SWD(2013)0411),

| — | ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, ko Eiropas Savienības un Melnkalnes Stabilizācijas un asociācijas parlamentārā komiteja (SAPC) pieņēma savā 6. sanāksmē 2013. gada 29. un 30. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, ko Eiropas Savienības un Melnkalnes Stabilizācijas un asociācijas parlamentārā komiteja (SAPC) pieņēma savā 6. sanāksmē 2013. gada 29. un 30. aprīlī,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Melnkalni un 2012. gada 22. novembra rezolūciju par paplašināšanos — politikas pamatnostādnes, kritēriji un ES stratēģiskās intereses (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Melnkalni un 2012. gada 22. novembra rezolūciju par paplašināšanos — politikas pamatnostādnes, kritēriji un ES stratēģiskās intereses (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūciju par pirmspievienošanās palīdzībai paredzēto Eiropas Savienības budžeta līdzekļu pārvaldību tiesu sistēmu darbības uzlabošanas un korupcijas apkarošanas jomā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs un tajā paustos apsvērumus attiecībā uz Melnkalni (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūciju par pirmspievienošanās palīdzībai paredzēto Eiropas Savienības budžeta līdzekļu pārvaldību tiesu sistēmu darbības uzlabošanas un korupcijas apkarošanas jomā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs un tajā paustos apsvērumus attiecībā uz Melnkalni (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pievienošanās (ES) procesam arī turpmāk vajadzētu būt nepārtrauktu politisku, sociālu un ekonomikas reformu galvenajam virzītājam; |
| --- | --- |

A.

tā kā pievienošanās (ES) procesam arī turpmāk vajadzētu būt nepārtrauktu politisku, sociālu un ekonomikas reformu galvenajam virzītājam;

| B. | tā kā ES ir noteikusi tiesiskumu kā savas paplašināšanās pamatu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir noteikusi tiesiskumu kā savas paplašināšanās pamatu;

| C. | tā kā Melnkalne ir guvusi ievērojamus panākumus savā ceļā uz integrēšanos ES, visiem politiskajiem spēkiem un sabiedrībai kopumā apliecinot savu entuziasmu par Eiropas projektu; tā kā šī valsts ir spējusi provizoriski noslēgt 25. un 26. sadaļu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Melnkalne ir guvusi ievērojamus panākumus savā ceļā uz integrēšanos ES, visiem politiskajiem spēkiem un sabiedrībai kopumā apliecinot savu entuziasmu par Eiropas projektu; tā kā šī valsts ir spējusi provizoriski noslēgt 25. un 26. sadaļu;

| D. | tā kā galvenās prioritātes ir tiesiskuma īstenošana, jo īpaši, veicot tiesu sistēmas reformu, un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību; tā kā visu sadaļu izvērtēšanas process ir noslēdzies; tā kā 2013. gada decembrī tika atvērta 23. un 24. sadaļa saskaņā ar Komisijas “jauno pieeju”, lai pievienošanās procesa sākumā risinātu tiesu sistēmas reformu un iekšlietu jautājumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā galvenās prioritātes ir tiesiskuma īstenošana, jo īpaši, veicot tiesu sistēmas reformu, un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību; tā kā visu sadaļu izvērtēšanas process ir noslēdzies; tā kā 2013. gada decembrī tika atvērta 23. un 24. sadaļa saskaņā ar Komisijas “jauno pieeju”, lai pievienošanās procesa sākumā risinātu tiesu sistēmas reformu un iekšlietu jautājumus;

| E. | tā kā nesenās konstitucionālās reformas pēc to ieviešanas pilnā apmērā nostiprinās tiesu sistēmas neatkarību un efektivitāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā nesenās konstitucionālās reformas pēc to ieviešanas pilnā apmērā nostiprinās tiesu sistēmas neatkarību un efektivitāti;

| F. | tā kā joprojām nopietnas bažas izraisa finanšu korupcija un organizēta noziedzība, tostarp iestādēs, kā arī vēlēšanu pārkāpumi; tā kā Melnkalnei tie jārisina un ir jāgūst stabili panākumi tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā joprojām nopietnas bažas izraisa finanšu korupcija un organizēta noziedzība, tostarp iestādēs, kā arī vēlēšanu pārkāpumi; tā kā Melnkalnei tie jārisina un ir jāgūst stabili panākumi tiesiskuma jomā;

| G. | tā kā pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga nozīme reformu procesā un pievienošanās (ES) procesā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga nozīme reformu procesā un pievienošanās (ES) procesā;

| H. | tā kā reģionālajai sadarbībai ir ļoti liela nozīme attiecībā uz Melnkalnes un visa reģiona politisko stabilitāti, drošību un ekonomisko attīstību, |
| --- | --- |

H.

tā kā reģionālajai sadarbībai ir ļoti liela nozīme attiecībā uz Melnkalnes un visa reģiona politisko stabilitāti, drošību un ekonomisko attīstību,

Pievienošanās sarunas

| 1. | atzinīgi vērtē piecu jaunu sarunu sadaļu atvēršanu 2013. gada decembrī; mudina strauji turpināt pievienošanās sarunas, ar nosacījumu, ka tiek veiktas un īstenotas reformas un gūti konkrēti rezultāti; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē piecu jaunu sarunu sadaļu atvēršanu 2013. gada decembrī; mudina strauji turpināt pievienošanās sarunas, ar nosacījumu, ka tiek veiktas un īstenotas reformas un gūti konkrēti rezultāti;

| 2. | atzinīgi vērtē valdības rīcības plānus par 23. un 24. sadaļu, kuros noteikta visaptverošu reformu darba kārtība un kuri uzskatāmi par etalonu šo sadaļu atvēršanai; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē valdības rīcības plānus par 23. un 24. sadaļu, kuros noteikta visaptverošu reformu darba kārtība un kuri uzskatāmi par etalonu šo sadaļu atvēršanai;

| 3. | uzteic pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iekļaušanu sarunu struktūrās; tomēr norāda, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas aicina valdību demonstrēt iespējami labāku pārredzamību sarunu un pievienošanās procesā, tostarp iesaistot plašāku organizāciju atlasi darba grupās un veicot plašas apspriešanās visā valstī; |
| --- | --- |

3.

uzteic pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iekļaušanu sarunu struktūrās; tomēr norāda, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas aicina valdību demonstrēt iespējami labāku pārredzamību sarunu un pievienošanās procesā, tostarp iesaistot plašāku organizāciju atlasi darba grupās un veicot plašas apspriešanās visā valstī;

| 4. | uzsver, ka valdība un parlaments ir atbildīgi par to, lai uzlabotu saziņu ar sabiedrību un savlaicīgi un pārredzami informētu visas ieinteresētās puses, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un plašu sabiedrību par norisēm pievienošanās sarunās un lai atvieglotu to plašu dalību šajā procesā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka valdība un parlaments ir atbildīgi par to, lai uzlabotu saziņu ar sabiedrību un savlaicīgi un pārredzami informētu visas ieinteresētās puses, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un plašu sabiedrību par norisēm pievienošanās sarunās un lai atvieglotu to plašu dalību šajā procesā;

Politiskie kritēriji

| 5. | mudina visus politiskos spēkus — gan valdībā un opozīcijā, kā arī vadošo sociālo un saimniecisko operatoru vidū —, iesaistoties noturīgā dialogā un konstruktīvi sadarbojoties, saglabāt mērķtiecību sarunās par valsts integrāciju ES; |
| --- | --- |

5.

mudina visus politiskos spēkus — gan valdībā un opozīcijā, kā arī vadošo sociālo un saimniecisko operatoru vidū —, iesaistoties noturīgā dialogā un konstruktīvi sadarbojoties, saglabāt mērķtiecību sarunās par valsts integrāciju ES;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka ir palielinājusies Melnkalnes parlamenta nozīme uzraudzības jomā, veicot arī kontroles pasākumus un konsultatīvas uzklausīšanas; taču prasa pastiprināti pārraudzīt uzklausīšanas sanāksmju secinājumus, stingrāk uzraudzīt pieņemto tiesību aktu īstenošanu un panākt parlamenta aktīvāku iesaistīšanu sarunās; atzinīgi vērtē Melnkalnes parlamenta 2013. gada 27. decembrī pieņemto rezolūciju par Melnkalnes ES integrācijas procesa metodi, kvalitāti un dinamiku; uzskata, ka integrēšanās procesā pilnā apmērā jāiesaista parlaments un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī tam ir jāgūst plašs demokrātiskais atbalsts; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka ir palielinājusies Melnkalnes parlamenta nozīme uzraudzības jomā, veicot arī kontroles pasākumus un konsultatīvas uzklausīšanas; taču prasa pastiprināti pārraudzīt uzklausīšanas sanāksmju secinājumus, stingrāk uzraudzīt pieņemto tiesību aktu īstenošanu un panākt parlamenta aktīvāku iesaistīšanu sarunās; atzinīgi vērtē Melnkalnes parlamenta 2013. gada 27. decembrī pieņemto rezolūciju par Melnkalnes ES integrācijas procesa metodi, kvalitāti un dinamiku; uzskata, ka integrēšanās procesā pilnā apmērā jāiesaista parlaments un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī tam ir jāgūst plašs demokrātiskais atbalsts;

| 7. | pauž nožēlu, ka pēc šā gada bēdīgi slavenās “audio ierakstīšanas lietas” komiteja, kas tika izveidota, lai izmeklētu publisko finanšu līdzekļu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu partiju politisko mērķu panākšanai, savā noslēguma ziņojumā nav spējusi izdarīt politiskus secinājumus un ka šajā sakarībā veiktie tiesu iestāžu pasākumi ir nepilnīgi; uzsver, ka vajag veikt intensīvu izmeklēšanu un, ja nepieciešams, atbilstošas darbības; tādēļ mudina atbildīgās Melnkalnes iestādes panākt tiesas procesa ātru, brīvu un godīgu noslēgšanu, sadarbojoties visām attiecīgajām pusēm, visus pārkāpumus izskatot rūpīgi, objektīvi un pilnīgā saskaņā ar tiesību aktiem; turklāt atzinīgi vērtē nesen izziņoto izmeklēšanu par Cetinjes video ierakstīšanas lietu, kurā visiem, kas ir pārkāpusi vēlēšanu likumu, saskaņā ar paredzēto kārtību tiek piemērotas atbilstošas sankcijas; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu, ka pēc šā gada bēdīgi slavenās “audio ierakstīšanas lietas” komiteja, kas tika izveidota, lai izmeklētu publisko finanšu līdzekļu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu partiju politisko mērķu panākšanai, savā noslēguma ziņojumā nav spējusi izdarīt politiskus secinājumus un ka šajā sakarībā veiktie tiesu iestāžu pasākumi ir nepilnīgi; uzsver, ka vajag veikt intensīvu izmeklēšanu un, ja nepieciešams, atbilstošas darbības; tādēļ mudina atbildīgās Melnkalnes iestādes panākt tiesas procesa ātru, brīvu un godīgu noslēgšanu, sadarbojoties visām attiecīgajām pusēm, visus pārkāpumus izskatot rūpīgi, objektīvi un pilnīgā saskaņā ar tiesību aktiem; turklāt atzinīgi vērtē nesen izziņoto izmeklēšanu par Cetinjes video ierakstīšanas lietu, kurā visiem, kas ir pārkāpusi vēlēšanu likumu, saskaņā ar paredzēto kārtību tiek piemērotas atbilstošas sankcijas;

| 8. | uzsver, ka ir jāuzlabo sabiedrības uzticēšanās vēlēšanu sistēmai un demokrātiskajām struktūrām, un aicina Parlamentu pasteidzināt vēlēšanu reformu, izdarot grozījumus tiesību aktu komplektā, kas reglamentē vēlēšanas un politisko partiju finansēšanu, tostarp likumprojektu par vienotu vēlētāju sarakstu un grozījumu projektu likumam par personas identifikācijas kartēm; uzsver, ka ir nepieciešams, lai vienotais vēlētāju saraksts būtu pilnībā pārredzams un saturētu pārskatatbildību; tādēļ uzstāj, ka šīs reformas jāveic saskaņā ar — jau sen sniegtajiem — EDSO/DICB ieteikumiem un ievērojot pilnīgu pārredzamību, iesaistot pilsonisko sabiedrību; pievienojas Komisijas aicinājumam noteikt skaidru un plaši atzītu robežu starp sabiedrības un partijas interesēm; aicina valdību publicēt aktīvu informāciju par valsts atbalstu personām un uzņēmumiem, nodarbinātību valsts sektorā un citiem izdevumiem, kas varētu ietekmēt rīcību vēlēšanās; norāda, ka izpratnei par korupciju var būt tikpat negatīva ietekme kā korupcijai; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir jāuzlabo sabiedrības uzticēšanās vēlēšanu sistēmai un demokrātiskajām struktūrām, un aicina Parlamentu pasteidzināt vēlēšanu reformu, izdarot grozījumus tiesību aktu komplektā, kas reglamentē vēlēšanas un politisko partiju finansēšanu, tostarp likumprojektu par vienotu vēlētāju sarakstu un grozījumu projektu likumam par personas identifikācijas kartēm; uzsver, ka ir nepieciešams, lai vienotais vēlētāju saraksts būtu pilnībā pārredzams un saturētu pārskatatbildību; tādēļ uzstāj, ka šīs reformas jāveic saskaņā ar — jau sen sniegtajiem — EDSO/DICB ieteikumiem un ievērojot pilnīgu pārredzamību, iesaistot pilsonisko sabiedrību; pievienojas Komisijas aicinājumam noteikt skaidru un plaši atzītu robežu starp sabiedrības un partijas interesēm; aicina valdību publicēt aktīvu informāciju par valsts atbalstu personām un uzņēmumiem, nodarbinātību valsts sektorā un citiem izdevumiem, kas varētu ietekmēt rīcību vēlēšanās; norāda, ka izpratnei par korupciju var būt tikpat negatīva ietekme kā korupcijai;

| 9. | uzsver, ka valsts pārvaldes reforma ir svarīga, lai piemērotu acquis; uzskata, ka valsts pārvaldes stratēģijas īstenošanā ir svarīgi stiprināt koordinēšanas un uzraudzības mehānismu un veikt turpmākus pasākumus, lai izveidotu valsts pārvaldes iestādes, kas darbu veic pārredzami, profesionāli, efektīvi un kvalitatīvi; aicina valsts iestādes rūpēties, lai amatpersonu pieņemšana darbā un atlaišana vēl vairāk nepolitizētu ierēdņu darbu; prasa arī nostiprināt Ombuda biroja neatkarību un darbības spējas; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka valsts pārvaldes reforma ir svarīga, lai piemērotu acquis; uzskata, ka valsts pārvaldes stratēģijas īstenošanā ir svarīgi stiprināt koordinēšanas un uzraudzības mehānismu un veikt turpmākus pasākumus, lai izveidotu valsts pārvaldes iestādes, kas darbu veic pārredzami, profesionāli, efektīvi un kvalitatīvi; aicina valsts iestādes rūpēties, lai amatpersonu pieņemšana darbā un atlaišana vēl vairāk nepolitizētu ierēdņu darbu; prasa arī nostiprināt Ombuda biroja neatkarību un darbības spējas;

| 10. | atzinīgi vērtē konstitucionālos grozījumus, kuru mērķis ir nostiprināt tiesu iestāžu neatkarību un mazināt politisko ietekmi prokuroru un tiesu iestāžu augstāko amatpersonu iecelšanā visos līmeņos, izveidojot pārredzamākas procedūras, kas balstītos uz nopelnu izvērtēšanu, un jo īpaši, ievēlot valsts ģenerālprokuroru; taču ņem vērā Ombuda iniciatīvu izvērtēt šo grozījumu un Konstitucionālās tiesas likumu attiecībā uz Konstitucionālās tiesas tiesnešu ievēlēšanu konstitucionalitāti; aicina kompetentās iestādes veikt uzticamu uzskaiti par disciplinārajām procedūrām un savlaicīgi nodrošināt tiesiskumu, kā arī unificēt judikatūru; aicina veikt un īstenot turpmākus tiesību aktu un citus pasākumus, lai samazinātu juridiskās prakses politizēšanos, tostarp ar tiesu veikuma objektīvu izvērtēšanu, skaidru tiesas pārskatatbildības demonstrēšanu saskaņā ar Venēcijas komisijas ieteikumiem, un garantētu uz nopelniem balstītu izvirzīšanu amatā; uzsver arī nepieciešamību nodrošināt tiesu, kas izskata sīkos pārkāpumus, neatkarību no izpildvaras; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē konstitucionālos grozījumus, kuru mērķis ir nostiprināt tiesu iestāžu neatkarību un mazināt politisko ietekmi prokuroru un tiesu iestāžu augstāko amatpersonu iecelšanā visos līmeņos, izveidojot pārredzamākas procedūras, kas balstītos uz nopelnu izvērtēšanu, un jo īpaši, ievēlot valsts ģenerālprokuroru; taču ņem vērā Ombuda iniciatīvu izvērtēt šo grozījumu un Konstitucionālās tiesas likumu attiecībā uz Konstitucionālās tiesas tiesnešu ievēlēšanu konstitucionalitāti; aicina kompetentās iestādes veikt uzticamu uzskaiti par disciplinārajām procedūrām un savlaicīgi nodrošināt tiesiskumu, kā arī unificēt judikatūru; aicina veikt un īstenot turpmākus tiesību aktu un citus pasākumus, lai samazinātu juridiskās prakses politizēšanos, tostarp ar tiesu veikuma objektīvu izvērtēšanu, skaidru tiesas pārskatatbildības demonstrēšanu saskaņā ar Venēcijas komisijas ieteikumiem, un garantētu uz nopelniem balstītu izvirzīšanu amatā; uzsver arī nepieciešamību nodrošināt tiesu, kas izskata sīkos pārkāpumus, neatkarību no izpildvaras;

| 11. | atzinīgi vērtē pasākumus darba uzlabošanai tiesās, tiesu efektivitātes veicināšanai un centienus vēl vairāk samazināt neizskatīto lietu skaitu; tomēr pauž bažas par tiesas procesu ilgumu, slikto infrastruktūru daudzās tiesu iestādēs un lēmumu nepilnīgu izpildi civillietās un administratīvajās lietās un nepietiekamo budžetu tiesām un prokuratūrai; aicina uzlabot tiesnešu un prokuroru padomju veiktspēju un panākt pārskatatbildības un integritātes garantiju pastiprināšanu tiesu sistēmā; turklāt aicina veikt pasākumus, kas nodrošina civiltiesu un kompensācijas pieejamību pilsoņiem saskaņā ar Eiropas standartiem; mudina tiesas pārredzamāk un atbildīgāk cīnīties pret korupciju un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē pasākumus darba uzlabošanai tiesās, tiesu efektivitātes veicināšanai un centienus vēl vairāk samazināt neizskatīto lietu skaitu; tomēr pauž bažas par tiesas procesu ilgumu, slikto infrastruktūru daudzās tiesu iestādēs un lēmumu nepilnīgu izpildi civillietās un administratīvajās lietās un nepietiekamo budžetu tiesām un prokuratūrai; aicina uzlabot tiesnešu un prokuroru padomju veiktspēju un panākt pārskatatbildības un integritātes garantiju pastiprināšanu tiesu sistēmā; turklāt aicina veikt pasākumus, kas nodrošina civiltiesu un kompensācijas pieejamību pilsoņiem saskaņā ar Eiropas standartiem; mudina tiesas pārredzamāk un atbildīgāk cīnīties pret korupciju un organizēto noziedzību;

| 12. | mudina rīkoties attiecībā uz vēl neizskatītajiem ziņojumiem par kara noziegumiem, lai novērstu nesodāmību, veicot stingrāku, efektīvāku un pārredzamāku kara noziegumu izmeklēšanu un noziedznieku sodīšanu; uzsver, ka ir nepieciešams veikt turpmākus pasākumus, lai cīnītos ne tikai ar nesodāmību, bet arī tās pazīmēm; šajā saistībā mudina valsts iestādes pārskatīt sodīšanas pamatnostādnes un pārbaudīt šķietami nesamērīgo attaisnojumu skaitu par visnopietnākajiem noziegumiem; |
| --- | --- |

12.

mudina rīkoties attiecībā uz vēl neizskatītajiem ziņojumiem par kara noziegumiem, lai novērstu nesodāmību, veicot stingrāku, efektīvāku un pārredzamāku kara noziegumu izmeklēšanu un noziedznieku sodīšanu; uzsver, ka ir nepieciešams veikt turpmākus pasākumus, lai cīnītos ne tikai ar nesodāmību, bet arī tās pazīmēm; šajā saistībā mudina valsts iestādes pārskatīt sodīšanas pamatnostādnes un pārbaudīt šķietami nesamērīgo attaisnojumu skaitu par visnopietnākajiem noziegumiem;

| 13. | atzinīgi vērtē valdības 2007.–2012. gada tiesu sistēmas reformas stratēģiju, bet pauž bažas par tās lēno īstenošanu; norāda, ka 2013.–2018. gada stratēģija ir sagatavošanas beigu posmā; tādēļ prasa, lai Melnkalnes valdība koncentrētos uz esošo stratēģiju īstenošanu, nodrošinot visaptverošus un publiski apspriestus izvērtējumus, nevis vienkārši aizstājot stratēģijas un neveicot nepieciešamo izvērtējumu; mudina panākt, lai stratēģiju un rīcības plānu pārraudzības iestādes kļūtu par normu; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē valdības 2007.–2012. gada tiesu sistēmas reformas stratēģiju, bet pauž bažas par tās lēno īstenošanu; norāda, ka 2013.–2018. gada stratēģija ir sagatavošanas beigu posmā; tādēļ prasa, lai Melnkalnes valdība koncentrētos uz esošo stratēģiju īstenošanu, nodrošinot visaptverošus un publiski apspriestus izvērtējumus, nevis vienkārši aizstājot stratēģijas un neveicot nepieciešamo izvērtējumu; mudina panākt, lai stratēģiju un rīcības plānu pārraudzības iestādes kļūtu par normu;

| 14. | uzsver, ka nepieciešami papildu centieni, lai cīnītos pret korupciju, un mudina īstenot Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) ieteikumus; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka nepieciešami papildu centieni, lai cīnītos pret korupciju, un mudina īstenot Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) ieteikumus;

| 15. | pauž bažas, ka izglītība, veselības aprūpe, vēlēšanu process, zemes pārvaldība, teritoriālā plānošana un celtniecības nozare, privatizācija un valsts pasūtījuma joma joprojām ir neaizsargāta pret korupciju; sagaida, ka sarunu 5. sadaļas atvēršana (Valsts iepirkums) paātrinās nepieciešamās reformas šajā jomā; atzinīgi vērtē to, ka parlamentā ir izveidota jauna Korupcijas novēršanas komiteja; mudina valsts iestādes uzlabot uzraudzības iestāžu spējas, uzlabot revīziju, palielināt pārredzamību partiju finansēšanas jomā un stiprināt veiktspēju visos līmeņos, lai novērstu trūkumus tiesību aktu īstenošanā publiskā iepirkuma jomā un citās augstāk minētajās jomās; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas, ka izglītība, veselības aprūpe, vēlēšanu process, zemes pārvaldība, teritoriālā plānošana un celtniecības nozare, privatizācija un valsts pasūtījuma joma joprojām ir neaizsargāta pret korupciju; sagaida, ka sarunu 5. sadaļas atvēršana (Valsts iepirkums) paātrinās nepieciešamās reformas šajā jomā; atzinīgi vērtē to, ka parlamentā ir izveidota jauna Korupcijas novēršanas komiteja; mudina valsts iestādes uzlabot uzraudzības iestāžu spējas, uzlabot revīziju, palielināt pārredzamību partiju finansēšanas jomā un stiprināt veiktspēju visos līmeņos, lai novērstu trūkumus tiesību aktu īstenošanā publiskā iepirkuma jomā un citās augstāk minētajās jomās;

| 16. | pauž bažas par to, ka arvien vairāk tiek ierobežota publiskā piekļuve informācijai par uzņēmumiem un zemes reģistriem; norāda, ka publiska piekļuve šāda veida informācijai ir ļoti svarīga žurnālistiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, lai viņi varētu atklāt korupcijas gadījumus un izgaismot saiknes starp organizēto noziedzību un valsts iestādēm; mudina iestādes atjaunot augstu pārredzamības līmeni attiecībā uz šiem reģistriem; |
| --- | --- |

16.

pauž bažas par to, ka arvien vairāk tiek ierobežota publiskā piekļuve informācijai par uzņēmumiem un zemes reģistriem; norāda, ka publiska piekļuve šāda veida informācijai ir ļoti svarīga žurnālistiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, lai viņi varētu atklāt korupcijas gadījumus un izgaismot saiknes starp organizēto noziedzību un valsts iestādēm; mudina iestādes atjaunot augstu pārredzamības līmeni attiecībā uz šiem reģistriem;

| 17. | uzsver reformu īstenošanas nepieciešamību, lai apkarotu korupciju un organizēto noziedzību un panāktu stabilus izmeklēšanas, kriminālvajāšanu un spriedumu rādītājus visos līmeņos; aicina pastiprināt sadarbību un koordināciju starp tiesiskās kārtības nodrošināšanas un tiesībaizsardzības iestādēm cīņā ar organizēto noziedzību un korupciju visos līmeņos un uzlabot tiesībaizsardzības iestāžu veikumu augsta līmeņa lietās; pauž nopietnas bažas par pirmās instances tiesu pieņemto spriedumu atcelšanu lietās par organizēto noziedzību; uzstāj, ka nav pieļaujama noziedznieku nesodāmība, kuri notiesāti par korupciju un organizētās noziedzības nodarījumiem; aicina iestādes nodrošināt, ka valsts iestādes un institūcijas veic visus attiecīgos pasākumus un ir pārskatatbildīgas gadījumā, ja to neizpilda; |
| --- | --- |

17.

uzsver reformu īstenošanas nepieciešamību, lai apkarotu korupciju un organizēto noziedzību un panāktu stabilus izmeklēšanas, kriminālvajāšanu un spriedumu rādītājus visos līmeņos; aicina pastiprināt sadarbību un koordināciju starp tiesiskās kārtības nodrošināšanas un tiesībaizsardzības iestādēm cīņā ar organizēto noziedzību un korupciju visos līmeņos un uzlabot tiesībaizsardzības iestāžu veikumu augsta līmeņa lietās; pauž nopietnas bažas par pirmās instances tiesu pieņemto spriedumu atcelšanu lietās par organizēto noziedzību; uzstāj, ka nav pieļaujama noziedznieku nesodāmība, kuri notiesāti par korupciju un organizētās noziedzības nodarījumiem; aicina iestādes nodrošināt, ka valsts iestādes un institūcijas veic visus attiecīgos pasākumus un ir pārskatatbildīgas gadījumā, ja to neizpilda;

| 18. | aicina Melnkalni turpināt iesaistīties starptautiskajā un reģionālajā sadarbībā, cīnoties pret korupciju un organizēto noziedzību; aicina pastiprināt centienus, lai panāktu efektīvu robežas uzraudzību ar mērķi cīnīties pret organizēto noziedzību un kontrabandas darbībām “Balkānu ceļā”; uzsver, ka ir nepieciešams uzlabot uzraudzību un īstenot nepieciešamos pasākumus, lai novērstu noziedzīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu, ko veic vietējie un starptautiskie noziedzīgie grupējumi; |
| --- | --- |

18.

aicina Melnkalni turpināt iesaistīties starptautiskajā un reģionālajā sadarbībā, cīnoties pret korupciju un organizēto noziedzību; aicina pastiprināt centienus, lai panāktu efektīvu robežas uzraudzību ar mērķi cīnīties pret organizēto noziedzību un kontrabandas darbībām “Balkānu ceļā”; uzsver, ka ir nepieciešams uzlabot uzraudzību un īstenot nepieciešamos pasākumus, lai novērstu noziedzīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu, ko veic vietējie un starptautiskie noziedzīgie grupējumi;

| 19. | uzsver, ka Melnkalnes valdībai ir jāturpina un jāpastiprina konsultācijas un jāuzlabo mijiedarbība un dialogs ar pilsonisko sabiedrību, kā arī ar opozīciju, lai panāktu labāku pārredzamību politikā un likumdošanā, jo īpaši attiecībā uz tiesību aktu īstenošanu un cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību; šādā saistībā atzinīgi vērtē valdības centienus uzlabot sava darba publisko pārredzamību, vienlaikus atzīstot, ka ir nepieciešami vēl daudzi uzlabojumi; atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības plašo iesaistīšanos ES sarunu sadaļās, bet norāda uz dažu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju bažām par šīs iesaistīšanās veidu un kvalitāti; pauž nožēlu par dažu valdības struktūru un pilsoniskās sabiedrības attiecību pasliktināšanos, jo abas puses ir paudušas bažas, ka abpusējā nelabvēlīgā attieksme var pārmākt kopīgo vēlmi veicināt integrēšanos ES; tādēļ mudina abas puses risināt produktīvu un līdzsvarotu dialogu, kuru objektīvi atbalsta valdība un veicina pilsoniskās sabiedrības darbu, kā arī pilnīgi iesaista tās pārstāvjus politiskajos procesos, un pilsoniskās sabiedrības organizācijas izsaka viedokli par politiku un taisnīgi un konstruktīvi sauc valdību pie atbildības; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka Melnkalnes valdībai ir jāturpina un jāpastiprina konsultācijas un jāuzlabo mijiedarbība un dialogs ar pilsonisko sabiedrību, kā arī ar opozīciju, lai panāktu labāku pārredzamību politikā un likumdošanā, jo īpaši attiecībā uz tiesību aktu īstenošanu un cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību; šādā saistībā atzinīgi vērtē valdības centienus uzlabot sava darba publisko pārredzamību, vienlaikus atzīstot, ka ir nepieciešami vēl daudzi uzlabojumi; atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības plašo iesaistīšanos ES sarunu sadaļās, bet norāda uz dažu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju bažām par šīs iesaistīšanās veidu un kvalitāti; pauž nožēlu par dažu valdības struktūru un pilsoniskās sabiedrības attiecību pasliktināšanos, jo abas puses ir paudušas bažas, ka abpusējā nelabvēlīgā attieksme var pārmākt kopīgo vēlmi veicināt integrēšanos ES; tādēļ mudina abas puses risināt produktīvu un līdzsvarotu dialogu, kuru objektīvi atbalsta valdība un veicina pilsoniskās sabiedrības darbu, kā arī pilnīgi iesaista tās pārstāvjus politiskajos procesos, un pilsoniskās sabiedrības organizācijas izsaka viedokli par politiku un taisnīgi un konstruktīvi sauc valdību pie atbildības;

| 20. | ar gandarījumu norāda, ka IPA palīdzība Melnkalnei ir efektīva; mudina gan valdību, gan Komisiju vienkāršot IPA finansēšanas administratīvo procedūru, lai padarītu to pieejamāku mazākām un necentralizētām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, arodbiedrībām un citiem labuma guvējiem; |
| --- | --- |

20.

ar gandarījumu norāda, ka IPA palīdzība Melnkalnei ir efektīva; mudina gan valdību, gan Komisiju vienkāršot IPA finansēšanas administratīvo procedūru, lai padarītu to pieejamāku mazākām un necentralizētām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, arodbiedrībām un citiem labuma guvējiem;

| 21. | uzsver, ka Melnkalne ir ratificējusi astoņas SDO darba tiesību pamatkonvencijas un pārskatīto Eiropas Sociālo hartu; uzsver, ka, lai arī darba un arodbiedrību pamattiesības kopumā tiek ievērotas, tās ir jāturpina nostiprināt; uzsver sociālā dialoga nozīmi un aicina valdību stiprināt Sociālo lietu padomi; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka Melnkalne ir ratificējusi astoņas SDO darba tiesību pamatkonvencijas un pārskatīto Eiropas Sociālo hartu; uzsver, ka, lai arī darba un arodbiedrību pamattiesības kopumā tiek ievērotas, tās ir jāturpina nostiprināt; uzsver sociālā dialoga nozīmi un aicina valdību stiprināt Sociālo lietu padomi;

| 22. | uzsver brīvu, neatkarīgu un objektīvu plašsaziņas līdzekļu nozīmi patiesā demokrātijā; pauž dziļas bažas par to, ka pieaug žurnālistu iebaidīšana — gan vārdiem, gan fiziski, un arī tiek izdarīts arvien lielāks spiediens, izmantojot finansējuma nepilnības un tiesvedību; ir satriekts par to, ka kopš 2013. gada augusta pret žurnālistiem ir tikuši vērsti vismaz divi sprādzieni un vairāki fiziski uzbrukumi; pauž dziļu nožēlu par to, ka šobrīd plašsaziņas līdzekļu brīvības indeksā “Reportieri bez robežām” Melnkalne ir ierindota 113. vietā; atgādina, cik svarīgi ir veicināt atbildīgus plašsaziņas līdzekļus, redakcijas neatkarību un plašsaziņas līdzekļu īpašuma dažādību saskaņā ar Eiropas standartiem; uzsver, ka visu politikā iesaistīto personu un plašsaziņas līdzekļu atbildība ir gādāt par dažādu viedokļu paušanai labvēlīgiem apstākļiem; uzskata, ka ir būtiski palīdzēt aizsargāt žurnālistus un preses brīvību; aicina pienācīgi izmeklēt visus draudus un uzbrukumus žurnālistiem un veikt kriminālvajāšanu, tostarp par neatrisinātiem agrākiem pārkāpumu gadījumiem; atzinīgi vērtē lēmumu izveidot īpašu struktūru, kura pārraudzīs, kā valsts iestādēs tiek risināti žurnālistu slepkavību un pret viņiem vērsto uzbrukumu gadījumi, un kura var palīdzēt panākt valsts iestāžu un plašsaziņas līdzekļu lielāku savstarpējo uzticēšanos; |
| --- | --- |

22.

uzsver brīvu, neatkarīgu un objektīvu plašsaziņas līdzekļu nozīmi patiesā demokrātijā; pauž dziļas bažas par to, ka pieaug žurnālistu iebaidīšana — gan vārdiem, gan fiziski, un arī tiek izdarīts arvien lielāks spiediens, izmantojot finansējuma nepilnības un tiesvedību; ir satriekts par to, ka kopš 2013. gada augusta pret žurnālistiem ir tikuši vērsti vismaz divi sprādzieni un vairāki fiziski uzbrukumi; pauž dziļu nožēlu par to, ka šobrīd plašsaziņas līdzekļu brīvības indeksā “Reportieri bez robežām” Melnkalne ir ierindota 113. vietā; atgādina, cik svarīgi ir veicināt atbildīgus plašsaziņas līdzekļus, redakcijas neatkarību un plašsaziņas līdzekļu īpašuma dažādību saskaņā ar Eiropas standartiem; uzsver, ka visu politikā iesaistīto personu un plašsaziņas līdzekļu atbildība ir gādāt par dažādu viedokļu paušanai labvēlīgiem apstākļiem; uzskata, ka ir būtiski palīdzēt aizsargāt žurnālistus un preses brīvību; aicina pienācīgi izmeklēt visus draudus un uzbrukumus žurnālistiem un veikt kriminālvajāšanu, tostarp par neatrisinātiem agrākiem pārkāpumu gadījumiem; atzinīgi vērtē lēmumu izveidot īpašu struktūru, kura pārraudzīs, kā valsts iestādēs tiek risināti žurnālistu slepkavību un pret viņiem vērsto uzbrukumu gadījumi, un kura var palīdzēt panākt valsts iestāžu un plašsaziņas līdzekļu lielāku savstarpējo uzticēšanos;

| 23. | uzsver, ka neatkarīgiem un ilgtspējīgiem sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir īpaša nozīme plašsaziņas līdzekļu brīvības un demokrātijas stiprināšanā, un šajā saistībā prasa, lai atbildīgās iestādes groza likumu par Radio un televīzijas padomi (RTCG), tostarp ieviešot tiesiskās garantijas, kas nodrošina sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu finansiālo ilgtspēju, tādējādi ļaujot tiem pildīt savus sociālos uzdevumus; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka neatkarīgiem un ilgtspējīgiem sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir īpaša nozīme plašsaziņas līdzekļu brīvības un demokrātijas stiprināšanā, un šajā saistībā prasa, lai atbildīgās iestādes groza likumu par Radio un televīzijas padomi (RTCG), tostarp ieviešot tiesiskās garantijas, kas nodrošina sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu finansiālo ilgtspēju, tādējādi ļaujot tiem pildīt savus sociālos uzdevumus;

| 24. | prasa uzlabot liecinieku aizsardzības jomu un pieņemt likumu par ziņotāju aizsardzību; |
| --- | --- |

24.

prasa uzlabot liecinieku aizsardzības jomu un pieņemt likumu par ziņotāju aizsardzību;

| 25. | uzsver, ka visi politiskie spēki ir atbildīgi par tolerantas un iekļaujošas atmosfēras izveidi visām minoritātēm; atzinīgi vērtē valdības minoritāšu politiku, kas jo īpaši veicināja šīs valsts albāņu kopienas ciešāku integrāciju; prasa uzlabot sociāli neaizsargāto grupu stāvokli, tostarp izglītības un veselības aprūpes iestāžu pieejamību personām ar invaliditāti un fizisku piekļuvi publiskām ēkām; atzinīgi vērtē neseno valdības Romu rīcības plānu, bet aicina arī turpmāk veicināt romu un citu minoritāšu, kas joprojām saskaras ar diskrimināciju, jo īpaši attiecībā uz romu, aškali un ēģiptiešu bērnu ierobežoto piekļuvi izglītībai, izglītību un nodarbinātību; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka visi politiskie spēki ir atbildīgi par tolerantas un iekļaujošas atmosfēras izveidi visām minoritātēm; atzinīgi vērtē valdības minoritāšu politiku, kas jo īpaši veicināja šīs valsts albāņu kopienas ciešāku integrāciju; prasa uzlabot sociāli neaizsargāto grupu stāvokli, tostarp izglītības un veselības aprūpes iestāžu pieejamību personām ar invaliditāti un fizisku piekļuvi publiskām ēkām; atzinīgi vērtē neseno valdības Romu rīcības plānu, bet aicina arī turpmāk veicināt romu un citu minoritāšu, kas joprojām saskaras ar diskrimināciju, jo īpaši attiecībā uz romu, aškali un ēģiptiešu bērnu ierobežoto piekļuvi izglītībai, izglītību un nodarbinātību;

| 26. | norāda, ka joprojām sievietes nav pietiekami pārstāvētas daudzās Melnkalnes sabiedrības jomās, tostarp parlamentā, lēmumu pieņemšanas jomas amatos un darba tirgū; aicina valdību pastiprināt centienus uzlabot dzimumu vienlīdzību, palielināt attiecīgos finanšu un cilvēkresursus, nodrošināt dzimumu līdztiesības rīcības plāna īstenošanu, ieviest principu “vienāda alga par vienādu darbu” un veicināt sieviešu plašāku dalību, jo īpaši politikā; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka joprojām sievietes nav pietiekami pārstāvētas daudzās Melnkalnes sabiedrības jomās, tostarp parlamentā, lēmumu pieņemšanas jomas amatos un darba tirgū; aicina valdību pastiprināt centienus uzlabot dzimumu vienlīdzību, palielināt attiecīgos finanšu un cilvēkresursus, nodrošināt dzimumu līdztiesības rīcības plāna īstenošanu, ieviest principu “vienāda alga par vienādu darbu” un veicināt sieviešu plašāku dalību, jo īpaši politikā;

| 27. | pauž bažas par augsto neiecietības līmeni attiecībā pret homoseksualitāti Melnkalnē, bieži notiekot vardarbībai un vardarbības draudiem, kā arī naida runām, kas vērstas pret homoseksuāļu tiesību aktīvistiem; pauž nožēlu, ka visievērojamākais LGBTI aktīvists pēc draudiem drošībai lūdza patvērumu ārzemēs; šajā saistībā atzinīgi vērtē valdības jauno stratēģiju, kuras mērķis ir uzlabot lesbiešu, geju, biseksuāļu un transseksuāļu (LGBTI) dzīves kvalitāti, bet uzsver, ka vislielākā uzmanība jāvērš uz šīs stratēģijas īstenošanu; jo īpaši uzsver, ka ir nepieciešams izglītot un informēt sabiedrību, lai palīdzētu mainīt cilvēku attieksmi; īpaši atzinīgi vērtē valdības un policijas atbalstu un kārtības uzturēšanu šā gada praida gājienos Budvā un Podgoricā, kas bija iepriekš nepiedzīvoti pasākumi; uzsver, ka vardarbība pret homoseksuālām personām gājienu laikā būtu pilnīgi jāizmeklē, saucot vainīgos pie atbildības; mudina atbildīgās iestādes arī turpmāk veicināt toleranci pret LGBTI personām un savlaicīgi sodīt kriminālnoziegumus; uzsver nepieciešamību uzlabot pieņemšanu no sabiedrības puses un izbeigt pret homoseksuāļiem vērsto diskrimināciju; |
| --- | --- |

27.

pauž bažas par augsto neiecietības līmeni attiecībā pret homoseksualitāti Melnkalnē, bieži notiekot vardarbībai un vardarbības draudiem, kā arī naida runām, kas vērstas pret homoseksuāļu tiesību aktīvistiem; pauž nožēlu, ka visievērojamākais LGBTI aktīvists pēc draudiem drošībai lūdza patvērumu ārzemēs; šajā saistībā atzinīgi vērtē valdības jauno stratēģiju, kuras mērķis ir uzlabot lesbiešu, geju, biseksuāļu un transseksuāļu (LGBTI) dzīves kvalitāti, bet uzsver, ka vislielākā uzmanība jāvērš uz šīs stratēģijas īstenošanu; jo īpaši uzsver, ka ir nepieciešams izglītot un informēt sabiedrību, lai palīdzētu mainīt cilvēku attieksmi; īpaši atzinīgi vērtē valdības un policijas atbalstu un kārtības uzturēšanu šā gada praida gājienos Budvā un Podgoricā, kas bija iepriekš nepiedzīvoti pasākumi; uzsver, ka vardarbība pret homoseksuālām personām gājienu laikā būtu pilnīgi jāizmeklē, saucot vainīgos pie atbildības; mudina atbildīgās iestādes arī turpmāk veicināt toleranci pret LGBTI personām un savlaicīgi sodīt kriminālnoziegumus; uzsver nepieciešamību uzlabot pieņemšanu no sabiedrības puses un izbeigt pret homoseksuāļiem vērsto diskrimināciju;

| 28. | pauž bažas par to, ka turpinās problēmas saistībā ar vardarbību pret sievietēm un bērniem, baidoties, ka daudzi to uzskata sociālā ziņā par pieņemamu; pauž nožēlu par lēno progresu, attīstos pakalpojumus ģimenei un kopienai; aicina valdību pastiprināt sabiedrības informētību par vardarbību ģimenē un vardarbību pret sievietēm, kā arī par bērna tiesībām uz aizsardzību pret jebkāda veida vardarbību, pamestību vai izmantošanu; atzinīgi vērtē valdības jaunos pasākumus, kuru mērķis ir novērst vardarbību ģimenē, uzlabot bērnu tiesības un izvērst profesionālo apmācību, taču mudina ar pasākumiem efektīvi īstenot Likumu par aizsardzību pret vardarbību ģimenē, jo īpaši attiecībā uz cietušo aizsardzību un atbalstu un piekļuvi tiesām, profilakses programmu izstrādi un koordināciju un lielākas atbildības noteikšanu likumpārkāpējiem; |
| --- | --- |

28.

pauž bažas par to, ka turpinās problēmas saistībā ar vardarbību pret sievietēm un bērniem, baidoties, ka daudzi to uzskata sociālā ziņā par pieņemamu; pauž nožēlu par lēno progresu, attīstos pakalpojumus ģimenei un kopienai; aicina valdību pastiprināt sabiedrības informētību par vardarbību ģimenē un vardarbību pret sievietēm, kā arī par bērna tiesībām uz aizsardzību pret jebkāda veida vardarbību, pamestību vai izmantošanu; atzinīgi vērtē valdības jaunos pasākumus, kuru mērķis ir novērst vardarbību ģimenē, uzlabot bērnu tiesības un izvērst profesionālo apmācību, taču mudina ar pasākumiem efektīvi īstenot Likumu par aizsardzību pret vardarbību ģimenē, jo īpaši attiecībā uz cietušo aizsardzību un atbalstu un piekļuvi tiesām, profilakses programmu izstrādi un koordināciju un lielākas atbildības noteikšanu likumpārkāpējiem;

Sociālekonomiskie jautājumi

| 29. | aicina valdību koncentrēties uz ekonomikas pieauguma palielināšanu, lai cīnītos ar nabadzību un uzlabotu dzīves standartu visiem pilsoņiem, tostarp izskatot sociālās labklājības reformu, kad vien tas iespējams, un samazināt reģionālās atšķirības; aicina pastiprināt centienus, lai risinātu plašo neoficiālās ekonomikas sektoru, uzlabotu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un juridisko sistēmu, lai sistemātiski cīnītos pret korupciju un uzlabotu uzņēmējdarbības visi, un īstenot strukturālās reformas nolūkā piesaistīt un noturēt tiešās ārvalstu investīcijas, kas ir izšķiroši svarīgas ekonomikas dažādošanai; |
| --- | --- |

29.

aicina valdību koncentrēties uz ekonomikas pieauguma palielināšanu, lai cīnītos ar nabadzību un uzlabotu dzīves standartu visiem pilsoņiem, tostarp izskatot sociālās labklājības reformu, kad vien tas iespējams, un samazināt reģionālās atšķirības; aicina pastiprināt centienus, lai risinātu plašo neoficiālās ekonomikas sektoru, uzlabotu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un juridisko sistēmu, lai sistemātiski cīnītos pret korupciju un uzlabotu uzņēmējdarbības visi, un īstenot strukturālās reformas nolūkā piesaistīt un noturēt tiešās ārvalstu investīcijas, kas ir izšķiroši svarīgas ekonomikas dažādošanai;

| 30. | uzsver, ka ir nepieciešams, lai komerctiesisku strīdu izšķiršanas process būtu pārredzams, noritētu bez politiskas iejaukšanās un tā pamatā būtu tiesiskums, tādējādi turpmāk uzlabojot uzņēmējdarbības vidi; mudina ātri atrisināt strīdu par KAP alumīnija rūpnīcu; uzsver, ka jebkurai turpmākajai privatizācijai jānotiek godīgi, piesardzīgi, pārredzami un atbilstoši kārtībai; norāda uz bažām par valsts atbalstu un aicina ievērot pārredzamību un ilgtspēju, kur tas pienākas, atbilstoši acquis un Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam; atzinīgi vērtē valdības centienus risināt pieaugošā valsts parāda un liela strukturālā budžeta deficīta problēmu; aicina turpināt aktivitātes, lai nodrošinātu IPA lauku attīstības programmas turpmāku īstenošanu un izstrādāt ūdens kvalitātes tiesību aktus saskaņa ar acquis; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir nepieciešams, lai komerctiesisku strīdu izšķiršanas process būtu pārredzams, noritētu bez politiskas iejaukšanās un tā pamatā būtu tiesiskums, tādējādi turpmāk uzlabojot uzņēmējdarbības vidi; mudina ātri atrisināt strīdu par KAP alumīnija rūpnīcu; uzsver, ka jebkurai turpmākajai privatizācijai jānotiek godīgi, piesardzīgi, pārredzami un atbilstoši kārtībai; norāda uz bažām par valsts atbalstu un aicina ievērot pārredzamību un ilgtspēju, kur tas pienākas, atbilstoši acquis un Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam; atzinīgi vērtē valdības centienus risināt pieaugošā valsts parāda un liela strukturālā budžeta deficīta problēmu; aicina turpināt aktivitātes, lai nodrošinātu IPA lauku attīstības programmas turpmāku īstenošanu un izstrādāt ūdens kvalitātes tiesību aktus saskaņa ar acquis;

| 31. | norāda, ka jaunais Publisko iepirkumu likums stājās spēkā 2012. gada janvārī, taču praksē šā likuma ieviešana nav efektīva, jo īpaši veselības aizsardzības nozarē; prasa, lai Melnkalnes valsts iestādes ievieš lielāku visu publisko iepirkumu procedūru pārredzamību un izstrādā rīcības plānus ar skaidriem uzdevumiem, procedūrām un termiņiem, lai efektīvi ieviestu jauno Publisko iepirkumu likumu un ar Eiropas acquis saskaņotu valsts tiesību aktus par koncesiju, komunālo pakalpojumu un aizsardzības jomas publiskajiem iepirkumiem; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka jaunais Publisko iepirkumu likums stājās spēkā 2012. gada janvārī, taču praksē šā likuma ieviešana nav efektīva, jo īpaši veselības aizsardzības nozarē; prasa, lai Melnkalnes valsts iestādes ievieš lielāku visu publisko iepirkumu procedūru pārredzamību un izstrādā rīcības plānus ar skaidriem uzdevumiem, procedūrām un termiņiem, lai efektīvi ieviestu jauno Publisko iepirkumu likumu un ar Eiropas acquis saskaņotu valsts tiesību aktus par koncesiju, komunālo pakalpojumu un aizsardzības jomas publiskajiem iepirkumiem;

| 32. | atzinīgi vērtē Mazās uzņēmējdarbības akta ieviešanu; mudina palielināt valsts sektora atbalstu MVU kā vienam no ekonomikas izaugsmes veicinātājiem; aicina unificēt sadrumstalotās stratēģijas, kas mazina ar uzņēmumiem un rūpniecību saistītu instrumentu efektivitāti; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Mazās uzņēmējdarbības akta ieviešanu; mudina palielināt valsts sektora atbalstu MVU kā vienam no ekonomikas izaugsmes veicinātājiem; aicina unificēt sadrumstalotās stratēģijas, kas mazina ar uzņēmumiem un rūpniecību saistītu instrumentu efektivitāti;

| 33. | pauž bažas par neizmainīto situāciju darba tirgū un tādēļ mudina uz apņēmīgu rīcību, lai novērstu plašo bezdarbu, jo īpaši to personu vidū, kuras ir pirmās darbvietas meklējumos, un lai uzlabotu vāji attīstīto darba tirgu; prasa, lai valdība nodrošinātu, ka darba tiesību ieviešana atbilst SDO standartiem, tostarp uzlabojot inspekcijas; uzsver, ka ir nepieciešams risināt pelēkās ekonomikas problēmu; aicina pastiprināt trīspusējo sociālo dialogu; |
| --- | --- |

33.

pauž bažas par neizmainīto situāciju darba tirgū un tādēļ mudina uz apņēmīgu rīcību, lai novērstu plašo bezdarbu, jo īpaši to personu vidū, kuras ir pirmās darbvietas meklējumos, un lai uzlabotu vāji attīstīto darba tirgu; prasa, lai valdība nodrošinātu, ka darba tiesību ieviešana atbilst SDO standartiem, tostarp uzlabojot inspekcijas; uzsver, ka ir nepieciešams risināt pelēkās ekonomikas problēmu; aicina pastiprināt trīspusējo sociālo dialogu;

| 34. | mudina Melnkalni turpināt centienus vides un klimata pārmaiņu jomā, stiprinot administratīvo spēju, lai ieviestu atbilstošu ES politiku un tiesību aktus, tādējādi nodrošinot atbilstību vides un klimata pārmaiņu acquis; |
| --- | --- |

34.

mudina Melnkalni turpināt centienus vides un klimata pārmaiņu jomā, stiprinot administratīvo spēju, lai ieviestu atbilstošu ES politiku un tiesību aktus, tādējādi nodrošinot atbilstību vides un klimata pārmaiņu acquis;

| 35. | norāda, ka nelegālas būves Melnkalnē, jo īpaši tūristu apmeklētās vietās, ir ievērojama problēma; prasa, lai Melnkalnes valsts iestādes apņēmīgi veicina ilgtspējīgu attīstību valstī; uzsver, ka ir nepieciešams, lai tūrisma attīstība būtu saskaņā ar vides aizsardzību; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka nelegālas būves Melnkalnē, jo īpaši tūristu apmeklētās vietās, ir ievērojama problēma; prasa, lai Melnkalnes valsts iestādes apņēmīgi veicina ilgtspējīgu attīstību valstī; uzsver, ka ir nepieciešams, lai tūrisma attīstība būtu saskaņā ar vides aizsardzību;

Reģionālā sadarbība

| 36. | atzinīgi vērtē Melnkalnes aktīvo dalību iniciatīvās, tostarp attiecībā uz reģionālo samierināšanu un projektu “Rietumbalkāni 6” (Western Balkans Six) un valdības vēlmi uzņemties vadību reģionālās sadarbības iniciatīvās; aicina Melnkalni uzlabot kultūras un ekonomisko sadarbību ar kaimiņvalstīm, kas ir ES dalībvalstis; atzinīgi vērtē to, ka valdība uztur labas divpusējās attiecības ar visām kaimiņvalstīm, tostarp Kosovu, bet uzsver nepieciešamību steidzami atrisināt tās strīdu ar Horvātiju par sauszemes un jūras robežām, jo īpaši ņemot vērā jūras piekrastes zonu naftas resursu priekšizpēti; mudina veikt galīgo robežu noteikšanu ar Serbiju, Bosniju un Hercegovinu un Kosovu, lai samazinātu iespējamos spriedzes avotus; atzinīgi vērtē progresu attiecībā uz Sarajevas deklarācijas procesu, tostarp Reģionālās mājokļu programmas īstenošanu; mudina turpināt sadarbību ar kaimiņvalstīm, daloties pieredzē par pievienošanās sarunu procesu; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē Melnkalnes aktīvo dalību iniciatīvās, tostarp attiecībā uz reģionālo samierināšanu un projektu “Rietumbalkāni 6” (Western Balkans Six) un valdības vēlmi uzņemties vadību reģionālās sadarbības iniciatīvās; aicina Melnkalni uzlabot kultūras un ekonomisko sadarbību ar kaimiņvalstīm, kas ir ES dalībvalstis; atzinīgi vērtē to, ka valdība uztur labas divpusējās attiecības ar visām kaimiņvalstīm, tostarp Kosovu, bet uzsver nepieciešamību steidzami atrisināt tās strīdu ar Horvātiju par sauszemes un jūras robežām, jo īpaši ņemot vērā jūras piekrastes zonu naftas resursu priekšizpēti; mudina veikt galīgo robežu noteikšanu ar Serbiju, Bosniju un Hercegovinu un Kosovu, lai samazinātu iespējamos spriedzes avotus; atzinīgi vērtē progresu attiecībā uz Sarajevas deklarācijas procesu, tostarp Reģionālās mājokļu programmas īstenošanu; mudina turpināt sadarbību ar kaimiņvalstīm, daloties pieredzē par pievienošanās sarunu procesu;

| 37. | atzinīgi vērtē premjerministra I. Dačić vizīti Podgoricā un premjerministra M. Đukanović vizīti Belgradā, — tās bija pirmās šāda veida vizītes kopš Melnkalnes neatkarības iegūšanas; atzinīgi vērtē šos notikumus kā būtisku zīmi, ka abas puses vēlas izlīgt, sadarboties un būt atvērtas, kas var nākt tikai par labu turpmākai reģionālai un Eiropas integrācijai; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē premjerministra I. Dačić vizīti Podgoricā un premjerministra M. Đukanović vizīti Belgradā, — tās bija pirmās šāda veida vizītes kopš Melnkalnes neatkarības iegūšanas; atzinīgi vērtē šos notikumus kā būtisku zīmi, ka abas puses vēlas izlīgt, sadarboties un būt atvērtas, kas var nākt tikai par labu turpmākai reģionālai un Eiropas integrācijai;

| 38. | uzsver, ka Melnkalnes labās attiecības ar kaimiņvalstīm šajā reģionā ir pamats veiksmīgām sarunām ar ES un pati valsts ir Rietumbalkānu reģiona sadarbības, miera un stabilitātes nodrošināšanas paraugs; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka Melnkalnes labās attiecības ar kaimiņvalstīm šajā reģionā ir pamats veiksmīgām sarunām ar ES un pati valsts ir Rietumbalkānu reģiona sadarbības, miera un stabilitātes nodrošināšanas paraugs;

| 39. | atzinīgi vērtē valdības nesenos centienus reģistrēt valsts iekšienē pārvietotās personas (IDP) un noskaidrot to statusu, bet apzinās, cik sarežģīts ir šis uzdevums, ieskaitot administratīvo slogu samazināšanu; prasa, lai citas Balkānu partnervalstis un ES palīdzētu Melnkalnes valdībai atrisināt šo problēmu pēc iespējas ātrāk, tādējādi aizverot sāpīgu šā reģiona vēstures lappusi; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē valdības nesenos centienus reģistrēt valsts iekšienē pārvietotās personas (IDP) un noskaidrot to statusu, bet apzinās, cik sarežģīts ir šis uzdevums, ieskaitot administratīvo slogu samazināšanu; prasa, lai citas Balkānu partnervalstis un ES palīdzētu Melnkalnes valdībai atrisināt šo problēmu pēc iespējas ātrāk, tādējādi aizverot sāpīgu šā reģiona vēstures lappusi;

| 40. | atzinīgi vērtē Melnkalnes valdības apņemšanos pievienoties NATO, tomēr norāda, ka pastāv lielas viedokļu atšķirības parlamenta locekļu vidū un sabiedrībā kopumā; pauž pārliecību, ka Melnkalnes centieni iestāties NATO palīdzēs tās mērķiem attiecībā uz pievienošanos ES, kā arī uzlabos reģionālo sadarbību un drošību; īpaši atzinīgi vērtē Melnkalnes ieguldījumu ANO un KDAP misijās, tostarp Afganistānā, Libērijā un Mali, neskatoties uz tās ierobežotajiem aizsardzības resursiem; atzinīgi vērtē šo skaidro signālu par Melnkalnes apņemšanos strādāt ar starptautiskajiem partneriem, lai pasaulē veicinātu mieru un stabilitāti; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē Melnkalnes valdības apņemšanos pievienoties NATO, tomēr norāda, ka pastāv lielas viedokļu atšķirības parlamenta locekļu vidū un sabiedrībā kopumā; pauž pārliecību, ka Melnkalnes centieni iestāties NATO palīdzēs tās mērķiem attiecībā uz pievienošanos ES, kā arī uzlabos reģionālo sadarbību un drošību; īpaši atzinīgi vērtē Melnkalnes ieguldījumu ANO un KDAP misijās, tostarp Afganistānā, Libērijā un Mali, neskatoties uz tās ierobežotajiem aizsardzības resursiem; atzinīgi vērtē šo skaidro signālu par Melnkalnes apņemšanos strādāt ar starptautiskajiem partneriem, lai pasaulē veicinātu mieru un stabilitāti;

o

o o

| 41. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Melnkalnes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

41.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Melnkalnes valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV L 108, 29.4.2010., 3. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0453.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0434.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/142 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/142

---

P7_TA(2014)0105

Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušana

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Komisijas paziņojumu “Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušana” (2014/2511(RSP))

(2017/C 093/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušana” (COM(2013)0833), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušana” (COM(2013)0833),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta pētījumu “Sieviešu dzimumorgānu izkropļošana Eiropas Savienībā un Horvātijā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta pētījumu “Sieviešu dzimumorgānu izkropļošana Eiropas Savienībā un Horvātijā”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 67/146 par centieniem izskaust sieviešu dzimumorgānu izkropļošanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 67/146 par centieniem izskaust sieviešu dzimumorgānu izkropļošanu;

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par sieviešu dzimumorgānu izkropļošanas izbeigšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par sieviešu dzimumorgānu izkropļošanas izbeigšanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju par cīņu pret sieviešu dzimumorgānu izkropļošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju par cīņu pret sieviešu dzimumorgānu izkropļošanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūciju “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūciju “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus un atceļ Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (5); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus un atceļ Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (5);

| — | ņemot vērā Komisijas stratēģiju 2010. – 2015. gadam par sieviešu un vīriešu līdztiesību, kura iesniegta 2010. gada 21. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas stratēģiju 2010. – 2015. gadam par sieviešu un vīriešu līdztiesību, kura iesniegta 2010. gada 21. septembrī,

| — | ņemot vērā dokumentu “Stokholmas programma — atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā” (6); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Stokholmas programma — atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā” (6);

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 12. aprīļa Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 12. aprīļa Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā ES līguma 6. un 7. pantu par cilvēktiesību respektēšanu (vispārējie principi) un EK līguma 12. un 13. pantu (nediskriminācija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 6. un 7. pantu par cilvēktiesību respektēšanu (vispārējie principi) un EK līguma 12. un 13. pantu (nediskriminācija),

| — | ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas1990. gada Vispārīgo ieteikumu Nr. 14 par sieviešu apgraizīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas1990. gada Vispārīgo ieteikumu Nr. 14 par sieviešu apgraizīšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā vardarbības pret sievietēm jēdziens Parlamenta 2011. gada 5. aprīļa rezolūcijā par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanā definēts kā “jebkāda veida vardarbība, kuras pamatā ir dzimuma faktors un kuras rezultātā sievietei ir sagādātas vai, iespējams, tiks sagādātas fiziskas, seksuālas vai psiholoģiskas ciešanas vai kaitējums, tostarp arī šādu nodarījumu draudi, ietekmēšana vai patvaļīga brīvības atņemšana, neatkarīgi no tā, vai iepriekš minētais norisinās sabiedrībā vai ģimenē” (7); |
| --- | --- |

A.

tā kā vardarbības pret sievietēm jēdziens Parlamenta 2011. gada 5. aprīļa rezolūcijā par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanā definēts kā “jebkāda veida vardarbība, kuras pamatā ir dzimuma faktors un kuras rezultātā sievietei ir sagādātas vai, iespējams, tiks sagādātas fiziskas, seksuālas vai psiholoģiskas ciešanas vai kaitējums, tostarp arī šādu nodarījumu draudi, ietekmēšana vai patvaļīga brīvības atņemšana, neatkarīgi no tā, vai iepriekš minētais norisinās sabiedrībā vai ģimenē” (7);

| B. | tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir vardarbība pret sievietēm un meitenēm, kas ir viņu pamattiesību pārkāpums un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteikto principu neievērošana, un tā kā ir absolūti nepieciešams cīņu pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu iekļaut vispārējā un saskaņotā pieejā vardarbības pret sievietēm apkarošanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir vardarbība pret sievietēm un meitenēm, kas ir viņu pamattiesību pārkāpums un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteikto principu neievērošana, un tā kā ir absolūti nepieciešams cīņu pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu iekļaut vispārējā un saskaņotā pieejā vardarbības pret sievietēm apkarošanai;

| C. | tā kā Pasaules veselības organizācija (PVO) 2008. gadā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošanu ir definējusi jebkādas procedūras, kas ietver sevī daļēju vai pilnīgu sieviešu ārējo dzimumorgānu izgriešanu, kas nav veikta medicīniskos nolūkos, tostarp ar tradīcijām saistītu apgraizīšanu vai klitordektomiju (klitora kopā ar priekšādu daļēja vai pilnīga izgriešana), izgriešanu (daļēja vai pilnīga ārējo kaunuma lūpu izgriešana) un visekstremālāko sieviešu dzimorgānu kropļošanas formu (vaginālās atveres sašaurināšana, izveidojot pārklājumu); |
| --- | --- |

C.

tā kā Pasaules veselības organizācija (PVO) 2008. gadā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošanu ir definējusi jebkādas procedūras, kas ietver sevī daļēju vai pilnīgu sieviešu ārējo dzimumorgānu izgriešanu, kas nav veikta medicīniskos nolūkos, tostarp ar tradīcijām saistītu apgraizīšanu vai klitordektomiju (klitora kopā ar priekšādu daļēja vai pilnīga izgriešana), izgriešanu (daļēja vai pilnīga ārējo kaunuma lūpu izgriešana) un visekstremālāko sieviešu dzimorgānu kropļošanas formu (vaginālās atveres sašaurināšana, izveidojot pārklājumu);

| D. | tā kā saskaņā ar PVO rīcībā esošo informāciju visā pasaulē apmēram 140 miljoni bērnu, jaunu meiteņu un sieviešu ir saskārušās ar šo nežēlīgo vardarbības veidu, kuras pamatā ir dzimums; tā kā saskaņā ar PTO informāciju, lielākā daļa sieviešu dzimumorgānu kropļošanas gadījumu ir notikuši jaunu meiteņu bērnībā periodā no agras bērnības līdz 15 gadu vecumam; tā kā ir saņemta informācija, ka šāda nežēlīga prakse tiek īstenota 28 Āfrikas valstīs, Jemenā, Irākas ziemeļos un Indonēzijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar PVO rīcībā esošo informāciju visā pasaulē apmēram 140 miljoni bērnu, jaunu meiteņu un sieviešu ir saskārušās ar šo nežēlīgo vardarbības veidu, kuras pamatā ir dzimums; tā kā saskaņā ar PTO informāciju, lielākā daļa sieviešu dzimumorgānu kropļošanas gadījumu ir notikuši jaunu meiteņu bērnībā periodā no agras bērnības līdz 15 gadu vecumam; tā kā ir saņemta informācija, ka šāda nežēlīga prakse tiek īstenota 28 Āfrikas valstīs, Jemenā, Irākas ziemeļos un Indonēzijā;

| E. | tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana notiek ne tikai trešās valstīs, bet skar arī ES dzīvojošās sievietes un meitenes, kuras tiek pakļautas dzimumorgānu kropļošanai gan ES teritorijā, gan to izcelsmes valstīs pirms pārcelšanās uz ES vai laikā, kad viņas ceļo ārpus ES teritorijas (8); tā kā saskaņā ar UNHRC rīcībā esošo informāciju apmēram 20 000 sievietes un meitenes no valstīm, kurās praktizē sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, ik gadu meklē patvērumu ES, un no viņam apmēram 9 000 dzimumorgāni jau ir izkropļoti (9), un tiek lēsts, ka ES apmēram 500 000 sieviešu dzimumorgāni ir izkropļoti vai arī viņas ir pakļautas šādam riskam (10), kamēr kriminālvajāšanas par šāda veida nodarījumiem vēl arvien tiek ierosinātas reti; |
| --- | --- |

E.

tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana notiek ne tikai trešās valstīs, bet skar arī ES dzīvojošās sievietes un meitenes, kuras tiek pakļautas dzimumorgānu kropļošanai gan ES teritorijā, gan to izcelsmes valstīs pirms pārcelšanās uz ES vai laikā, kad viņas ceļo ārpus ES teritorijas (8); tā kā saskaņā ar UNHRC rīcībā esošo informāciju apmēram 20 000 sievietes un meitenes no valstīm, kurās praktizē sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, ik gadu meklē patvērumu ES, un no viņam apmēram 9 000 dzimumorgāni jau ir izkropļoti (9), un tiek lēsts, ka ES apmēram 500 000 sieviešu dzimumorgāni ir izkropļoti vai arī viņas ir pakļautas šādam riskam (10), kamēr kriminālvajāšanas par šāda veida nodarījumiem vēl arvien tiek ierosinātas reti;

| F. | tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana regulāri notiek sliktos un nehigiēniskos mājas apstākļos, to bieži veic bez anestēzijas un medicīniskām zināšanām un tā rada neatgriezeniskas gan psihiskas, gan fiziskas sekas sieviešu un meiteņu veselībai vai pat apdraud viņu dzīvību, kā arī kaitē viņu seksuālajai un reproduktīvai veselībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana regulāri notiek sliktos un nehigiēniskos mājas apstākļos, to bieži veic bez anestēzijas un medicīniskām zināšanām un tā rada neatgriezeniskas gan psihiskas, gan fiziskas sekas sieviešu un meiteņu veselībai vai pat apdraud viņu dzīvību, kā arī kaitē viņu seksuālajai un reproduktīvai veselībai;

| G. | tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana nepārprotami ir pretrunā ar Eiropas pamatvērtību par sieviešu un vīriešu līdztiesību, kā arī saglabā tradīciju, saskaņā ar kuru sievietes tiek uzskatītas par lietu un vīriešu īpašumu; tā kā kultūras un ar tradīcijām saistītas vērtības nekādā gadījumā nevarētu tikt izmantotas kā aizbildinājums pret bērniem, jaunām meitenēm un sievietēm vērstai dzimumorgānu kropļošanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana nepārprotami ir pretrunā ar Eiropas pamatvērtību par sieviešu un vīriešu līdztiesību, kā arī saglabā tradīciju, saskaņā ar kuru sievietes tiek uzskatītas par lietu un vīriešu īpašumu; tā kā kultūras un ar tradīcijām saistītas vērtības nekādā gadījumā nevarētu tikt izmantotas kā aizbildinājums pret bērniem, jaunām meitenēm un sievietēm vērstai dzimumorgānu kropļošanai;

| H. | tā kā bērnu tiesību aizsardzība ir nostiprināta daudzās dalībvalstīs, kā arī Eiropas un starptautiskos nolīgumos un tiesību aktos un tā kā vardarbību pret sievietēm vispār, tostarp jaunām meitenēm, nevar attaisnot, atsaucoties uz kultūras tradīciju ievērošanu vai iniciācijas ceremoniju izpildi; |
| --- | --- |

H.

tā kā bērnu tiesību aizsardzība ir nostiprināta daudzās dalībvalstīs, kā arī Eiropas un starptautiskos nolīgumos un tiesību aktos un tā kā vardarbību pret sievietēm vispār, tostarp jaunām meitenēm, nevar attaisnot, atsaucoties uz kultūras tradīciju ievērošanu vai iniciācijas ceremoniju izpildi;

| I. | tā kā saskaņā ar ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas Vispārīgo ieteikumu Nr. 14 par sieviešu apgraizīšanu un Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus, kuros sieviešu dzimumorgānu kropļošana atzīta par vardarbību, kas saistītas ar dzimumu, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas novēršana ir ikvienas dalībvalsts no starptautiskajiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā izrietošs pienākums un tā kā cita starpā šie akti paredz noteikt minimālos aizsardzības standartus, |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas Vispārīgo ieteikumu Nr. 14 par sieviešu apgraizīšanu un Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus, kuros sieviešu dzimumorgānu kropļošana atzīta par vardarbību, kas saistītas ar dzimumu, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas novēršana ir ikvienas dalībvalsts no starptautiskajiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā izrietošs pienākums un tā kā cita starpā šie akti paredz noteikt minimālos aizsardzības standartus,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušanu, kurā tā apņemas izmantot Es finansējumu, lai novērstu sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un uzlabotu cietušo atbalstu, tostarp riskam pakļauto sieviešu aizsardzību saskaņā ar ES tiesību aktiem patvēruma jomā, kā arī kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) pastiprinātu starptautisko dialogu un veicinātu pētījumus nolūkā skaidri identificēt riskam pakļautās sievietes un meitenes; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušanu, kurā tā apņemas izmantot Es finansējumu, lai novērstu sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un uzlabotu cietušo atbalstu, tostarp riskam pakļauto sieviešu aizsardzību saskaņā ar ES tiesību aktiem patvēruma jomā, kā arī kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) pastiprinātu starptautisko dialogu un veicinātu pētījumus nolūkā skaidri identificēt riskam pakļautās sievietes un meitenes;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas saistības sekmēt pieredzes un paraugprakses apmaiņu sieviešu dzimumorgānu kropļošanas jautājumos dalībvalstu, nevalstisko organizāciju un ekspertu starpā un uzsver, ka nepieciešams cieši iesaistīt pilsonisko sabiedrību, tostarp arī trešās valstīs, ne tikai izpratnes veicināšanas kampaņās, bet arī izglītības materiālu un apmācības izstrādē; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas saistības sekmēt pieredzes un paraugprakses apmaiņu sieviešu dzimumorgānu kropļošanas jautājumos dalībvalstu, nevalstisko organizāciju un ekspertu starpā un uzsver, ka nepieciešams cieši iesaistīt pilsonisko sabiedrību, tostarp arī trešās valstīs, ne tikai izpratnes veicināšanas kampaņās, bet arī izglītības materiālu un apmācības izstrādē;

| 3. | norāda, ka starptautiskajām, Eiropas un dalībvalstu iestādēm ir būtiska loma sieviešu dzimumorgānu kropļošanas novēršanā un pasākumu noteikšanā, lai aizliegtu ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, un atzinīgi vērtē ES saistības turpināt veicināt sieviešu dzimumorgānu kropļošanas aizlieguma panākšanu valstīs, kur tā tiek praktizēta; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka starptautiskajām, Eiropas un dalībvalstu iestādēm ir būtiska loma sieviešu dzimumorgānu kropļošanas novēršanā un pasākumu noteikšanā, lai aizliegtu ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, un atzinīgi vērtē ES saistības turpināt veicināt sieviešu dzimumorgānu kropļošanas aizlieguma panākšanu valstīs, kur tā tiek praktizēta;

| 4. | atkārtoti pieprasa Komisijai nekavējoties iesniegt priekšlikumu ES leģislatīvam aktam preventīvu pasākumu noteikšanai visa veida vardarbības pret sievietēm, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanas, novēršanai un, kā norādīts Stokholmas programmā, — arī vispusīgu ES stratēģiju šajā jautājumā, tostarp strukturētākus kopējos rīcības plānus, lai izbeigtu sieviešu dzimumorgānu kropļošanu ES; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pieprasa Komisijai nekavējoties iesniegt priekšlikumu ES leģislatīvam aktam preventīvu pasākumu noteikšanai visa veida vardarbības pret sievietēm, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanas, novēršanai un, kā norādīts Stokholmas programmā, — arī vispusīgu ES stratēģiju šajā jautājumā, tostarp strukturētākus kopējos rīcības plānus, lai izbeigtu sieviešu dzimumorgānu kropļošanu ES;

| 5. | uzsver, ka Komisijai un EĀDD jāievēro nelokāma nostāja pret trešām valstīm, kurās sieviešu dzimumorgānu kropļošana netiek nosodīta; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka Komisijai un EĀDD jāievēro nelokāma nostāja pret trešām valstīm, kurās sieviešu dzimumorgānu kropļošana netiek nosodīta;

| 6. | aicina Komisiju izmantot saskaņotu pieeju datu apkopošanai par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un aicina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu iesaistīt demogrāfus un statistikas speciālistus kopējas metodoloģijas izstrādē, kā arī atbilstoši iegūtajiem datiem sagatavot norādījumus, lai nodrošinātu salīdzināšanas iespējamību starp atsevišķām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju izmantot saskaņotu pieeju datu apkopošanai par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un aicina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu iesaistīt demogrāfus un statistikas speciālistus kopējas metodoloģijas izstrādē, kā arī atbilstoši iegūtajiem datiem sagatavot norādījumus, lai nodrošinātu salīdzināšanas iespējamību starp atsevišķām dalībvalstīm;

| 7. | atkārtoti aicina dalībvalstis izmantot spēkā esošos mehānismus, jo īpaši Direktīvu 2012/29/ES, tostarp profesionāļu apmācību sieviešu un meiteņu aizsardzībai, kā arī īstenot kriminālvajāšanu, saukt pie atbildības un sodīt ikvienu iedzīvotāju, kas izdarījis sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, pat tad, ja attiecīgais nodarījums veikts ārpus konkrētās dalībvalsts robežām, un tālab aicina visas dalībvalstis to krimināltiesību noteikumos iekļaut eksteritorialitātes principu tā, lai šis nodarījums būtu vienādā mērā sodāms visās 28 dalībvalstīs; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti aicina dalībvalstis izmantot spēkā esošos mehānismus, jo īpaši Direktīvu 2012/29/ES, tostarp profesionāļu apmācību sieviešu un meiteņu aizsardzībai, kā arī īstenot kriminālvajāšanu, saukt pie atbildības un sodīt ikvienu iedzīvotāju, kas izdarījis sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, pat tad, ja attiecīgais nodarījums veikts ārpus konkrētās dalībvalsts robežām, un tālab aicina visas dalībvalstis to krimināltiesību noteikumos iekļaut eksteritorialitātes principu tā, lai šis nodarījums būtu vienādā mērā sodāms visās 28 dalībvalstīs;

| 8. | aicina ES un dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Eiropas Padomes Stambulas konvenciju par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu, nekavējoties to darīt, lai ES darbības atbilstu starptautiskiem standartiem, kuru mērķis ir veicināt visaptverošu un integrētu pieeju attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; |
| --- | --- |

8.

aicina ES un dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Eiropas Padomes Stambulas konvenciju par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu, nekavējoties to darīt, lai ES darbības atbilstu starptautiskiem standartiem, kuru mērķis ir veicināt visaptverošu un integrētu pieeju attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu;

| 9. | aicina Komisiju noteikt, ka 2016. gads ir Eiropas gads vardarbības izbeigšanai pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju noteikt, ka 2016. gads ir Eiropas gads vardarbības izbeigšanai pret sievietēm un meitenēm;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomei, ANO ģenerālsekretāram un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomei, ANO ģenerālsekretāram un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 332 E, 15.11.2013., 87. lpp.

(2)  OV C 296 E, 2.10.2012., 26. lpp.

(3)  OV C 117 E, 6.5.2010., 52. lpp.

(4)  OV C 41 E, 19.2.2009., 24. lpp.

(5)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(6)  OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.

(7)

ANO 1993. gada 20. decembra Deklarāciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu (A/RES/48/104); Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995, gadā Pekinā pieņemtās rīcības platformas 113. punkts.

(8)  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, Sieviešu dzimumorgānu izkropļošana Eiropas Savienībā un Horvātijā, 2013. g.

(9)  UNHRC, Ieguldījums Eiropas Komisijas konsultēšanā par sieviešu dzimumorgānu izkropļošanu ES, 2013. g.

(10)  Waris, D. un Milborn, C., Desert Children, Virago, Apvienotā Karaliste, 2005. g.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/145 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/145

---

P7_TA(2014)0106

NAIADES II — rīcības programma iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (2013/3002(RSP))

(2017/C 093/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru jāsniedz mutiska atbilde, par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (O-000016/2014 – B7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru jāsniedz mutiska atbilde, par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (O-000016/2014 – B7-0104/2014),

| — | ņemot vērā 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu: NAIADES, integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu: NAIADES, integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportam (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 10. septembra paziņojumu “Virzoties uz kvalitatīvu iekšējo ūdensceļu transportu — NAIADES II” (COM(2013)0623), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 10. septembra paziņojumu “Virzoties uz kvalitatīvu iekšējo ūdensceļu transportu — NAIADES II” (COM(2013)0623),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ceļvedi uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ceļvedi uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 17. janvāra paziņojumu par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu — “NAIADES” — integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportam (COM(2006)0006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 17. janvāra paziņojumu par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu — “NAIADES” — integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportam (COM(2006)0006),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 10. septembra darba dokumentu “Vidi saudzējošākas flotes izveidošana: piesārņojošu emisiju samazināšana iekšzemes ūdensceļu transportā” (SWD(2013)0324), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 10. septembra darba dokumentu “Vidi saudzējošākas flotes izveidošana: piesārņojošu emisiju samazināšana iekšzemes ūdensceļu transportā” (SWD(2013)0324),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā iekšējo ūdensceļu transporta nozare dod ievērojamu ieguldījumu ES transporta sistēmā, transportējot preces starp ES ostām un iekšzemi; |
| --- | --- |

A.

tā kā iekšējo ūdensceļu transporta nozare dod ievērojamu ieguldījumu ES transporta sistēmā, transportējot preces starp ES ostām un iekšzemi;

| B. | tā kā iekšzemes navigācijas transports ir energoefektīvs un veicina ES transporta politikas baltajā grāmatā noteikto mērķu sasniegšanu ceļā uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni; |
| --- | --- |

B.

tā kā iekšzemes navigācijas transports ir energoefektīvs un veicina ES transporta politikas baltajā grāmatā noteikto mērķu sasniegšanu ceļā uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni;

| C. | tā kā, pilnā apmērā izmantojot iekšzemes navigācijas transporta potenciālu, iekšzemes ūdensceļu nozare varētu būt būtisks savienojošais posms Eiropā attiecībā uz to, lai novērstu sastrēgumus un vides problēmas, ko izraisa preču ievešana caur jūras ostām; |
| --- | --- |

C.

tā kā, pilnā apmērā izmantojot iekšzemes navigācijas transporta potenciālu, iekšzemes ūdensceļu nozare varētu būt būtisks savienojošais posms Eiropā attiecībā uz to, lai novērstu sastrēgumus un vides problēmas, ko izraisa preču ievešana caur jūras ostām;

| D. | tā kā, lai vēl vairāk uzlabotu kuģu ekoloģiskos raksturlielumus, būtu vajadzīga iekšzemes ūdensceļu flotes modernizācija un pielāgošana tehniskajam progresam, cita starpā attīstot upēm pielāgotus kuģus ilgtspējīgai iekšzemes kuģošanai (RASSIN), un tādējādi nodrošinot konkurences priekšrocību iekšējo ūdensceļu transportam; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai vēl vairāk uzlabotu kuģu ekoloģiskos raksturlielumus, būtu vajadzīga iekšzemes ūdensceļu flotes modernizācija un pielāgošana tehniskajam progresam, cita starpā attīstot upēm pielāgotus kuģus ilgtspējīgai iekšzemes kuģošanai (RASSIN), un tādējādi nodrošinot konkurences priekšrocību iekšējo ūdensceļu transportam;

| E. | tā kā vājā ekonomiskā situācija Eiropā ir ietekmējusi arī iekšzemes navigācijas nozari un tā kā iekšzemes kuģniecības nozare ir grūtā ekonomiskā situācijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā vājā ekonomiskā situācija Eiropā ir ietekmējusi arī iekšzemes navigācijas nozari un tā kā iekšzemes kuģniecības nozare ir grūtā ekonomiskā situācijā;

| F. | tā kā pašreizējam jaudas pārpalikumam ir postoša ietekme uz iekšzemes kuģniecības nozari; |
| --- | --- |

F.

tā kā pašreizējam jaudas pārpalikumam ir postoša ietekme uz iekšzemes kuģniecības nozari;

| G. | tā kā iekšējo ūdensceļu transporta nozares struktūra lielā mērā balstās uz MVU, proti, īpašniekiem operatoriem, kuri strādā un dzīvo kopā ar ģimenēm uz kuģiem, un tā kā šie MVU ir īpaši neaizsargāti pret krīzi; |
| --- | --- |

G.

tā kā iekšējo ūdensceļu transporta nozares struktūra lielā mērā balstās uz MVU, proti, īpašniekiem operatoriem, kuri strādā un dzīvo kopā ar ģimenēm uz kuģiem, un tā kā šie MVU ir īpaši neaizsargāti pret krīzi;

| H. | tā kā sociālajiem standartiem, piemēram, darba laikam, kā arī izglītībai, ir izšķiroša nozīme šajā nozarē; |
| --- | --- |

H.

tā kā sociālajiem standartiem, piemēram, darba laikam, kā arī izglītībai, ir izšķiroša nozīme šajā nozarē;

| I. | tā kā iekšzemes ūdensceļu nozarei ir piešķirti ierobežoti finanšu līdzekļi un tā kā piekļuve finansējumam ir arvien grūtāka, |
| --- | --- |

I.

tā kā iekšzemes ūdensceļu nozarei ir piešķirti ierobežoti finanšu līdzekļi un tā kā piekļuve finansējumam ir arvien grūtāka,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu atjaunināt un atjaunot NAIADES programmu līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu atjaunināt un atjaunot NAIADES programmu līdz 2020. gadam;

| 2. | atbalsta konkrētās darbības, kas paredzētas NAIADES II rīcības programmā 2014.–2020. gadam; |
| --- | --- |

2.

atbalsta konkrētās darbības, kas paredzētas NAIADES II rīcības programmā 2014.–2020. gadam;

| 3. | pauž nožēlu par to, ka Komisija NAIADES II priekšlikumu nav papildinājusi ar atbilstošu un īpašu finansējumu rīcības programmas mērķu sasniegšanai, un tādēļ prasa izstrādāt labi strukturētu politiku ar sasniedzamiem īstermiņa un vidēja termiņa mērķiem un konkrētu rīcības plānu, kur cita starpā aprakstīti īstenošanai atvēlētie resursi; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par to, ka Komisija NAIADES II priekšlikumu nav papildinājusi ar atbilstošu un īpašu finansējumu rīcības programmas mērķu sasniegšanai, un tādēļ prasa izstrādāt labi strukturētu politiku ar sasniedzamiem īstermiņa un vidēja termiņa mērķiem un konkrētu rīcības plānu, kur cita starpā aprakstīti īstenošanai atvēlētie resursi;

| 4. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk paredzēt konkrētus pasākumus, lai ņemtu vērā īpatnības šajā nozarē, kura lielā mērā ir balstīta uz MVU; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk paredzēt konkrētus pasākumus, lai ņemtu vērā īpatnības šajā nozarē, kura lielā mērā ir balstīta uz MVU;

| 5. | uzsver, cik svarīga ir augstas kvalitātes infrastruktūra kā nosacījums tam, lai attīstītu un integrētu iekšzemes ūdensceļu transportu un iekšzemes ostas Eiropas mēroga transporta tīklā; aicina Komisiju un dalībvalstis koridora īstenošanas plānā, kas ir jāpieņem, izskatīt visus svarīgākos problemātiskos jautājumus; uzsver, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) finansējumu prioritārā kārtā piešķir, lai attīstītu infrastruktūru videi draudzīgākiem transporta veidiem, piemēram, iekšzemes ūdensceļiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver, cik svarīga ir augstas kvalitātes infrastruktūra kā nosacījums tam, lai attīstītu un integrētu iekšzemes ūdensceļu transportu un iekšzemes ostas Eiropas mēroga transporta tīklā; aicina Komisiju un dalībvalstis koridora īstenošanas plānā, kas ir jāpieņem, izskatīt visus svarīgākos problemātiskos jautājumus; uzsver, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) finansējumu prioritārā kārtā piešķir, lai attīstītu infrastruktūru videi draudzīgākiem transporta veidiem, piemēram, iekšzemes ūdensceļiem;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka iekšzemes ūdensceļi ir iestrādāti sešos no deviņiem TEN-T pamattīkla koridoriem, un cer, ka vājajām vietām un trūkstošajiem savienojumiem tiks pievērsta pienācīga uzmanība, ņemot vērā, ka CEF piešķirs prioritāti izdevumiem, kuru mērķis ir likvidēt vājās vietas, izveidot trūkstošos savienojumus un jo īpaši uzlabot pamattīkla pārrobežu posmus; atgādina, ka CEF izvirzīs par prioritāti arī finansējumu telemātikas lietojumu sistēmām, kas darbojas kā upju informācijas pakalpojumi (RIS); |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka iekšzemes ūdensceļi ir iestrādāti sešos no deviņiem TEN-T pamattīkla koridoriem, un cer, ka vājajām vietām un trūkstošajiem savienojumiem tiks pievērsta pienācīga uzmanība, ņemot vērā, ka CEF piešķirs prioritāti izdevumiem, kuru mērķis ir likvidēt vājās vietas, izveidot trūkstošos savienojumus un jo īpaši uzlabot pamattīkla pārrobežu posmus; atgādina, ka CEF izvirzīs par prioritāti arī finansējumu telemātikas lietojumu sistēmām, kas darbojas kā upju informācijas pakalpojumi (RIS);

| 7. | mudina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību brīvi plūstošām upēm, kuru stāvoklis ir tuvs dabiskajam un uz kurām tāpēc var būt attiecināmi īpaši pasākumi; uzsver vajadzību ievērot ES tiesību aktus vides jomā, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības vadlīnijām Eiropas transporta tīkla attīstībai (TEN-T) 16 un 36. pantā; |
| --- | --- |

7.

mudina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību brīvi plūstošām upēm, kuru stāvoklis ir tuvs dabiskajam un uz kurām tāpēc var būt attiecināmi īpaši pasākumi; uzsver vajadzību ievērot ES tiesību aktus vides jomā, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības vadlīnijām Eiropas transporta tīkla attīstībai (TEN-T) 16 un 36. pantā;

| 8. | uzsver, ka papildus dalībvalstu saistībām pabeigtu pamattīklu tām ir pienākums nodrošināt atbilstošu un uzticamu infrastruktūru, veicot regulāru apkopi, lai uzturētu labu navigācijas statusu un nodrošinātu, ka iekšējo ūdensceļu transports ir uzticams un izmaksu ziņā efektīvs transporta veids; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka papildus dalībvalstu saistībām pabeigtu pamattīklu tām ir pienākums nodrošināt atbilstošu un uzticamu infrastruktūru, veicot regulāru apkopi, lai uzturētu labu navigācijas statusu un nodrošinātu, ka iekšējo ūdensceļu transports ir uzticams un izmaksu ziņā efektīvs transporta veids;

| 9. | aicina Komisiju paātrināt RIS, iekšējo ūdensceļu transporta tirgus novērošanas datu un TEN-T koridora instrumentu integrāciju, lai atbalstītu integrētu multimodālu transporta pārvaldību; atbalsta RIS datu apmaiņas paplašināšanu un integrāciju citu transporta veidu informācijas plūsmās, lai veicinātu iekšzemes ūdensceļu transporta integrāciju ar citiem transporta veidiem, un aicina Komisiju steidzami izstrādāt ieteikumus par to, kā īstenot šo integrāciju; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju paātrināt RIS, iekšējo ūdensceļu transporta tirgus novērošanas datu un TEN-T koridora instrumentu integrāciju, lai atbalstītu integrētu multimodālu transporta pārvaldību; atbalsta RIS datu apmaiņas paplašināšanu un integrāciju citu transporta veidu informācijas plūsmās, lai veicinātu iekšzemes ūdensceļu transporta integrāciju ar citiem transporta veidiem, un aicina Komisiju steidzami izstrādāt ieteikumus par to, kā īstenot šo integrāciju;

| 10. | aicina Komisiju atbalstīt labākās prakses izplatīšanu attiecībā uz to, kā iekšzemes ūdensceļu transporta pakalpojumus integrēt multimodālās loģistikas ķēdēs; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju atbalstīt labākās prakses izplatīšanu attiecībā uz to, kā iekšzemes ūdensceļu transporta pakalpojumus integrēt multimodālās loģistikas ķēdēs;

| 11. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstošu finansējumu jaunām tehnoloģijām, inovācijām un ilgtspējīgiem kravu pārvadājumu pakalpojumiem saskaņā ar esošajām ES programmām, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, “Apvārsni 2020” un Kohēzijas fondu, lai stimulētu inovāciju ieviešanu un uzlabotu ekoloģiskos rādītājus iekšzemes ūdensceļu transportam, un aicina Komisiju izstrādāt konkrētas finansējuma programmas, lai sasniegtu šo mērķi; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstošu finansējumu jaunām tehnoloģijām, inovācijām un ilgtspējīgiem kravu pārvadājumu pakalpojumiem saskaņā ar esošajām ES programmām, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, “Apvārsni 2020” un Kohēzijas fondu, lai stimulētu inovāciju ieviešanu un uzlabotu ekoloģiskos rādītājus iekšzemes ūdensceļu transportam, un aicina Komisiju izstrādāt konkrētas finansējuma programmas, lai sasniegtu šo mērķi;

| 12. | mudina Komisiju ierosināt iespējas efektīvāk izmantot rezerves fondus, izmantojot tos kopā ar finanšu instrumentiem, kas pieejami saskaņā ar esošajiem Savienības fondiem, piemēram, CEF un Eiropas Investīciju bankas finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

12.

mudina Komisiju ierosināt iespējas efektīvāk izmantot rezerves fondus, izmantojot tos kopā ar finanšu instrumentiem, kas pieejami saskaņā ar esošajiem Savienības fondiem, piemēram, CEF un Eiropas Investīciju bankas finanšu instrumentiem;

| 13. | aicina dalībvalstis turpināt valstu stratēģiju attīstīšanu iekšējo ūdensceļu transporta attīstības stimulēšanai, ņemot vērā Eiropas rīcības programmu, un mudināt reģionālās un vietējās iestādes, kā arī ostu iestādes uz tādu pašu rīcību; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis turpināt valstu stratēģiju attīstīšanu iekšējo ūdensceļu transporta attīstības stimulēšanai, ņemot vērā Eiropas rīcības programmu, un mudināt reģionālās un vietējās iestādes, kā arī ostu iestādes uz tādu pašu rīcību;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 313 E, 20.12.2006., 443. lpp.

(2)  OV C 168 E, 14.6.2013., 72. lpp.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/147 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/147

---

P7_TA(2014)0107

Stāvoklis Taizemē

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par stāvokli Taizemē (2014/2551(RSP))

(2017/C 093/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Taizemi, ko pieņēma 2009. gada 5. februārī (1), 2010. gada 20. maijā (2) un 2011. gada 17. februārī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Taizemi, ko pieņēma 2009. gada 5. februārī (1), 2010. gada 20. maijā (2) un 2011. gada 17. februārī (3),

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 5. oktobra vispārējo periodisko pārskatu par Taizemi un tā secinājumus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 5. oktobra vispārējo periodisko pārskatu par Taizemi un tā secinājumus;

| — | ņemot vērā ES augstās pārstāves Ketrinas Eštones preses pārstāvja 2013. gada 26. novembra paziņojumu par politisko situāciju Taizemē, 2013. gada 13. decembra un 2014. gada 23. janvāra paziņojumus par jaunākajiem notikumiem Taizemē un 2014. gada 30. janvāra paziņojumu par gaidāmajām vēlēšanām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES augstās pārstāves Ketrinas Eštones preses pārstāvja 2013. gada 26. novembra paziņojumu par politisko situāciju Taizemē, 2013. gada 13. decembra un 2014. gada 23. janvāra paziņojumus par jaunākajiem notikumiem Taizemē un 2014. gada 30. janvāra paziņojumu par gaidāmajām vēlēšanām,

| — | ņemot vērā paziņojumu, ar ko 2013. gada 2. decembrī nāca klajā Eiropas Savienības delegācija, vienojoties ar ES misijas Taizemē vadītājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, ar ko 2013. gada 2. decembrī nāca klajā Eiropas Savienības delegācija, vienojoties ar ES misijas Taizemē vadītājiem,

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres preses pārstāvja 2013. gada 26. decembra un 2014. gada 14. janvāra preses konferences, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres preses pārstāvja 2013. gada 26. decembra un 2014. gada 14. janvāra preses konferences,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1990. gada ANO Pamatprincipus tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem par spēka un šaujamieroču lietošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada ANO Pamatprincipus tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem par spēka un šaujamieroču lietošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2013. gada novembrī Taizemē sākās demonstrācijas pēc tam, kad Taizemes parlamenta apakšpalāta pieņēma likumprojektu, kuru virzīja valdošā partija “Pheu Thai” un kas paredz amnestiju par dažādiem noziegumiem, ko kopš 2004. gada ir izdarījuši politiskie vadītāji un valdības ierēdņi, tostarp premjerministres Jinglukas Šinavatras brālis, bijušais premjerministrs Taksins Šinavatra; tā kā bijušais premjerministrs kopš 2008. gadā ir pats devies trimdā, lai izvairītos no divu gadu cietumsoda, kas viņam piespriests ar korupciju saistītā lietā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. gada novembrī Taizemē sākās demonstrācijas pēc tam, kad Taizemes parlamenta apakšpalāta pieņēma likumprojektu, kuru virzīja valdošā partija “Pheu Thai” un kas paredz amnestiju par dažādiem noziegumiem, ko kopš 2004. gada ir izdarījuši politiskie vadītāji un valdības ierēdņi, tostarp premjerministres Jinglukas Šinavatras brālis, bijušais premjerministrs Taksins Šinavatra; tā kā bijušais premjerministrs kopš 2008. gadā ir pats devies trimdā, lai izvairītos no divu gadu cietumsoda, kas viņam piespriests ar korupciju saistītā lietā;

| B. | tā kā, protestējot pret ierosināto amnestijas likumprojektu, Bangkokā 2013. gada 11. novembrī sākās miermīlīgas demonstrācijas, ko vadīja bijušais premjerministres vietnieks Sutheps Taugusbans, kurš ir pret valdību vērstas grupas “Tautas demokrātiskā reformu komiteja” vadītājs; tā kā protesti ielās turpinājās, neskatoties uz to, ka Taizemes Senāts amnestijas likumprojektu noraidīja; |
| --- | --- |

B.

tā kā, protestējot pret ierosināto amnestijas likumprojektu, Bangkokā 2013. gada 11. novembrī sākās miermīlīgas demonstrācijas, ko vadīja bijušais premjerministres vietnieks Sutheps Taugusbans, kurš ir pret valdību vērstas grupas “Tautas demokrātiskā reformu komiteja” vadītājs; tā kā protesti ielās turpinājās, neskatoties uz to, ka Taizemes Senāts amnestijas likumprojektu noraidīja;

| C. | tā kā 2013. gada 20. novembrī Konstitucionālā tiesa noraidīja ierosināto konstitūcijas grozījumu, kas paredzēja pārveidot Senātu par pilnībā vēlētu institūciju, un noraidīja arī opozīcijas lūgumu likvidēt partiju “Pheu Thai”, kā rezultātā protesti pret valdību vērsās plašumā; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2013. gada 20. novembrī Konstitucionālā tiesa noraidīja ierosināto konstitūcijas grozījumu, kas paredzēja pārveidot Senātu par pilnībā vēlētu institūciju, un noraidīja arī opozīcijas lūgumu likvidēt partiju “Pheu Thai”, kā rezultātā protesti pret valdību vērsās plašumā;

| D. | tā kā premjerministres vietnieks Sutheps Taugusbans apgalvoja, ka valdība ir nelikumīga, un ierosināja parlamentu aizstāt ar neievēlētu Tautas padomi, kas veiktu politiskas un institucionālas reformas; |
| --- | --- |

D.

tā kā premjerministres vietnieks Sutheps Taugusbans apgalvoja, ka valdība ir nelikumīga, un ierosināja parlamentu aizstāt ar neievēlētu Tautas padomi, kas veiktu politiskas un institucionālas reformas;

| E. | tā kā nemieros, kas ilgst jau vairākus mēnešus, ir tikuši nogalināti vairāki cilvēki un simtiem cilvēku ir tikuši ievainoti, to skaitā arī Taizemes valdību atbalstošo spēku vadītājs Kvančai Praipana, kurš 2014. gada 22. janvārī tika sašauts, kā arī 2014. gada 26. janvārī tika nošauts Taizemes valdības opozīcijas vadītājs Suthins Taratins; |
| --- | --- |

E.

tā kā nemieros, kas ilgst jau vairākus mēnešus, ir tikuši nogalināti vairāki cilvēki un simtiem cilvēku ir tikuši ievainoti, to skaitā arī Taizemes valdību atbalstošo spēku vadītājs Kvančai Praipana, kurš 2014. gada 22. janvārī tika sašauts, kā arī 2014. gada 26. janvārī tika nošauts Taizemes valdības opozīcijas vadītājs Suthins Taratins;

| F. | tā kā 2014. gada 21. janvārī premjerministre Jingluka Šinavatra galvaspilsētā Bangkokā un apkārtējās provincēs uz 60 dienām izsludināja ārkārtas stāvokli, aizliedzot pulcēties vairāk nekā pieciem cilvēkiem, atļaujot cilvēkus, ko tur aizdomās par vardarbību, aizturēt līdz 30 dienām, atļaujot cenzēt ziņas, kas rosina uz vardarbību, un piešķirot valdības iestādēm un ierēdņiem, kuri ir iesaistīti rīkojuma izpildē, imunitāti pret kriminālvajāšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2014. gada 21. janvārī premjerministre Jingluka Šinavatra galvaspilsētā Bangkokā un apkārtējās provincēs uz 60 dienām izsludināja ārkārtas stāvokli, aizliedzot pulcēties vairāk nekā pieciem cilvēkiem, atļaujot cilvēkus, ko tur aizdomās par vardarbību, aizturēt līdz 30 dienām, atļaujot cenzēt ziņas, kas rosina uz vardarbību, un piešķirot valdības iestādēm un ierēdņiem, kuri ir iesaistīti rīkojuma izpildē, imunitāti pret kriminālvajāšanu;

| G. | tā kā Konstitucionālā tiesa 2014. gada 24. janvārī nolēma, ka, ņemot vērā nemierus, vēlēšanas var tikt atliktas, bet valdība nolēma no 2014. gada 26. janvāra sākt pirmstermiņa balsojumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā Konstitucionālā tiesa 2014. gada 24. janvārī nolēma, ka, ņemot vērā nemierus, vēlēšanas var tikt atliktas, bet valdība nolēma no 2014. gada 26. janvāra sākt pirmstermiņa balsojumus;

| H. | tā kā 2014. gada 2. februārī Taizemē notika vispārējas vēlēšanas un balsošana sākās 2014. gada 26. janvārī, neskatoties uz Vēlēšanu komisija aicinājumu to atlikt sakarā ar notiekošajiem nemieriem; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2014. gada 2. februārī Taizemē notika vispārējas vēlēšanas un balsošana sākās 2014. gada 26. janvārī, neskatoties uz Vēlēšanu komisija aicinājumu to atlikt sakarā ar notiekošajiem nemieriem;

| I. | tā kā galvenā opozīcijas partija “Demokrātu partija” paziņoja, ka tā izstājas no 2014. gada 2. februārī paredzētajām vēlēšanām; |
| --- | --- |

I.

tā kā galvenā opozīcijas partija “Demokrātu partija” paziņoja, ka tā izstājas no 2014. gada 2. februārī paredzētajām vēlēšanām;

| J. | tā kā 2014. gada 26. janvārī balsošana tika atcelta 83 no 375 vēlēšanu apgabaliem visā valstī, jo pret valdību vērstie protestētāji bloķēja piekļuvi balsošanas iecirkņiem, kavēja strādāt ierēdņiem, kas nodrošina vēlēšanu norisi, un neļāva vēlētājiem īstenot savas tiesības balsot; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2014. gada 26. janvārī balsošana tika atcelta 83 no 375 vēlēšanu apgabaliem visā valstī, jo pret valdību vērstie protestētāji bloķēja piekļuvi balsošanas iecirkņiem, kavēja strādāt ierēdņiem, kas nodrošina vēlēšanu norisi, un neļāva vēlētājiem īstenot savas tiesības balsot;

| K. | tā kā, neskatoties uz zemo vēlētāju aktivitāti, pēc tikšanās ar Vēlēšanu komisiju 2014. gada 28. janvārī premjerministre apstiprināja, ka vēlēšanu datums 2014. gada 2. februārī paliek spēkā; |
| --- | --- |

K.

tā kā, neskatoties uz zemo vēlētāju aktivitāti, pēc tikšanās ar Vēlēšanu komisiju 2014. gada 28. janvārī premjerministre apstiprināja, ka vēlēšanu datums 2014. gada 2. februārī paliek spēkā;

| L. | tā kā deviņās provincēs vēlēšanas nenotika un tiek ziņots, ka protestētāji traucēja reģistrēties vēlēšanām un bloķēja balsošanu atsevišķās Bangkokas daļās un valsts dienvidos, līdz ar to tiek lēsts, ka tas skāra 69 no 375 vēlēšanu apgabaliem un 8,75 miljonus vēlētāju; |
| --- | --- |

L.

tā kā deviņās provincēs vēlēšanas nenotika un tiek ziņots, ka protestētāji traucēja reģistrēties vēlēšanām un bloķēja balsošanu atsevišķās Bangkokas daļās un valsts dienvidos, līdz ar to tiek lēsts, ka tas skāra 69 no 375 vēlēšanu apgabaliem un 8,75 miljonus vēlētāju;

| M. | tā kā Taizemes likumi paredz, ka jauns sasaukums var sākties tikai tad, ja ir aizpildītas vismaz 95 % vietu (jeb 475 vietas); tā kā tādēļ visos skartajos apgabalos būs jāorganizē vēlēšanas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Taizemes likumi paredz, ka jauns sasaukums var sākties tikai tad, ja ir aizpildītas vismaz 95 % vietu (jeb 475 vietas); tā kā tādēļ visos skartajos apgabalos būs jāorganizē vēlēšanas;

| N. | tā kā parlamentu sasaukt nevarēs un arī jaunu valdību izveidot nevar, kas draud radīt politisko vakuumu, kurš, visticamāk, paildzinās krīzi, |
| --- | --- |

N.

tā kā parlamentu sasaukt nevarēs un arī jaunu valdību izveidot nevar, kas draud radīt politisko vakuumu, kurš, visticamāk, paildzinās krīzi,

| 1. | pauž dziļas bažas par to, ka politiskās un sociāli ekonomiskās atšķirības Taizemē ir pāraugušas vardarbīgās sadursmēs starp valdības un opozīcijas pārstāvjiem un starp demonstrantiem un drošības spēkiem, un pauž solidaritāti ar Taizemes iedzīvotājiem, kuri ir cietuši nemieros, un ar visām ģimenēm, kuru tuvinieki ir nogalināti vai ievainoti pēdējo mēnešu laikā; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļas bažas par to, ka politiskās un sociāli ekonomiskās atšķirības Taizemē ir pāraugušas vardarbīgās sadursmēs starp valdības un opozīcijas pārstāvjiem un starp demonstrantiem un drošības spēkiem, un pauž solidaritāti ar Taizemes iedzīvotājiem, kuri ir cietuši nemieros, un ar visām ģimenēm, kuru tuvinieki ir nogalināti vai ievainoti pēdējo mēnešu laikā;

| 2. | aicina Taizemes varas iestādes pilnībā izmeklēt nesenos vardarbības gadījumus, kas izraisīja to, ka vairāki cilvēki tika nogalināti vai ievainoti, un vainīgos sodīt; |
| --- | --- |

2.

aicina Taizemes varas iestādes pilnībā izmeklēt nesenos vardarbības gadījumus, kas izraisīja to, ka vairāki cilvēki tika nogalināti vai ievainoti, un vainīgos sodīt;

| 3. | aicina visas puses ievērot tiesiskumu un demokrātijas principus; uzsver, ka vēlēšanām jābūt brīvām un taisnīgām, un nosoda pret valdību vērsto protestētāju destruktīvo rīcību, 2014. gada 26. janvārī un 2014. gada 2. februārī neļaujot vēlētājiem nodot savas balsis; |
| --- | --- |

3.

aicina visas puses ievērot tiesiskumu un demokrātijas principus; uzsver, ka vēlēšanām jābūt brīvām un taisnīgām, un nosoda pret valdību vērsto protestētāju destruktīvo rīcību, 2014. gada 26. janvārī un 2014. gada 2. februārī neļaujot vēlētājiem nodot savas balsis;

| 4. | aicina Taizemes varas iestādes aizsargāt vārda, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību; lūdz varas iestādes nekavējoties atcelt ārkārtas stāvokli, jo spēkā esošie likumi nav pietiekami, lai pašreizējo situāciju atrisinātu; |
| --- | --- |

4.

aicina Taizemes varas iestādes aizsargāt vārda, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību; lūdz varas iestādes nekavējoties atcelt ārkārtas stāvokli, jo spēkā esošie likumi nav pietiekami, lai pašreizējo situāciju atrisinātu;

| 5. | aicina gan valdības atbalstītājus, gan oponentus atturēties no jebkādas politiskās vardarbības un virzīties uz priekšu, ievērojot Taizemes demokrātisko un konstitucionālo regulējumu; |
| --- | --- |

5.

aicina gan valdības atbalstītājus, gan oponentus atturēties no jebkādas politiskās vardarbības un virzīties uz priekšu, ievērojot Taizemes demokrātisko un konstitucionālo regulējumu;

| 6. | aicina Demokrātu partijas vadītājus atļaut Taizemes tautas ievēlētajam parlamentam pildīt savu mandātu; |
| --- | --- |

6.

aicina Demokrātu partijas vadītājus atļaut Taizemes tautas ievēlētajam parlamentam pildīt savu mandātu;

| 7. | uzsver, ka Tautas demokrātiskās reformu komitejas priekšlikums par to, lai neievēlēta Tautas padome aizstātu valdību un vadītu valsti ne ilgāk kā divus gadus, ir nedemokrātisks; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Tautas demokrātiskās reformu komitejas priekšlikums par to, lai neievēlēta Tautas padome aizstātu valdību un vadītu valsti ne ilgāk kā divus gadus, ir nedemokrātisks;

| 8. | mudina valdību, Vēlēšanu komisiju un opozīciju nekavējoties iesaistīties konstruktīvā dialogā un sākt iekļaujošu institucionālo un politisko reformu procesu, paredzot tam konkrētu termiņu — šis process varētu tikt apstiprināts valstiskā referendumā un pēc tam notiktu iekļaujošās, drošas, brīvas un taisnīgas vēlēšanas; |
| --- | --- |

8.

mudina valdību, Vēlēšanu komisiju un opozīciju nekavējoties iesaistīties konstruktīvā dialogā un sākt iekļaujošu institucionālo un politisko reformu procesu, paredzot tam konkrētu termiņu — šis process varētu tikt apstiprināts valstiskā referendumā un pēc tam notiktu iekļaujošās, drošas, brīvas un taisnīgas vēlēšanas;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Valsts cilvēktiesību komisija ir sasaukusi sanāksmi, kurā paredzēts apspriesties ar inteliģences pārstāvjiem, sociālo kustību pārstāvjiem, reliģiskajiem līderiem un četriem bijušajiem premjerministriem, proti, Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh un Chuan Leekpai, lai meklētu un ierosinātu risinājumu šai krīzei; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka Valsts cilvēktiesību komisija ir sasaukusi sanāksmi, kurā paredzēts apspriesties ar inteliģences pārstāvjiem, sociālo kustību pārstāvjiem, reliģiskajiem līderiem un četriem bijušajiem premjerministriem, proti, Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh un Chuan Leekpai, lai meklētu un ierosinātu risinājumu šai krīzei;

| 10. | mudina bruņotos spēkus saglabāt neitralitāti un dot pozitīvu ieguldījumu, lai nodrošinātu miermīlīgu noregulējumu notiekošajai krīzei; |
| --- | --- |

10.

mudina bruņotos spēkus saglabāt neitralitāti un dot pozitīvu ieguldījumu, lai nodrošinātu miermīlīgu noregulējumu notiekošajai krīzei;

| 11. | pauž bažas par to, ka tika okupētas valdības ēkas un televīzijas raidstacijas, tika iebiedēti plašsaziņas līdzekļu pārstāvji un pret diviem žurnālistiem no Puketas ir izvirzītas kriminālapsūdzības par apmelošanu; |
| --- | --- |

11.

pauž bažas par to, ka tika okupētas valdības ēkas un televīzijas raidstacijas, tika iebiedēti plašsaziņas līdzekļu pārstāvji un pret diviem žurnālistiem no Puketas ir izvirzītas kriminālapsūdzības par apmelošanu;

| 12. | atgādina, ka ANO Pamatprincipos tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem par spēka un šaujamieroču lietošanu norādīts, ka varas iestādēm pirms spēka un šaujamieroču lietošanas pēc iespējas jāizmanto nevardarbīgi līdzekļi un ka gadījumā, ja spēka un šaujamieroču likumīga lietošana ir nenovēršama, spēks jāpiemēro un jārīkojas proporcionāli nodarījuma smagumam; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka ANO Pamatprincipos tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem par spēka un šaujamieroču lietošanu norādīts, ka varas iestādēm pirms spēka un šaujamieroču lietošanas pēc iespējas jāizmanto nevardarbīgi līdzekļi un ka gadījumā, ja spēka un šaujamieroču likumīga lietošana ir nenovēršama, spēks jāpiemēro un jārīkojas proporcionāli nodarījuma smagumam;

| 13. | pauž atbalstu demokrātijai Taizemē, vienlaikus norādot, ka ES un Taizemes attiecības ir lieliskas un ka Taizeme ir reģiona pārticības un stabilitātes avots; uzsver, ka ir beigušās ES un Taizemes sarunas par partnerības un sadarbības nolīgumu, paredzot abām pusēm pienākumu atkārtoti apstiprināt savu stingro apņemšanos ievērot demokrātijas principus un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

13.

pauž atbalstu demokrātijai Taizemē, vienlaikus norādot, ka ES un Taizemes attiecības ir lieliskas un ka Taizeme ir reģiona pārticības un stabilitātes avots; uzsver, ka ir beigušās ES un Taizemes sarunas par partnerības un sadarbības nolīgumu, paredzot abām pusēm pienākumu atkārtoti apstiprināt savu stingro apņemšanos ievērot demokrātijas principus un cilvēktiesības;

| 14. | mudina starptautisko sabiedrību censties darīt visu iespējamo, lai vardarbību pārtrauktu; mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos cieši sekot līdzi politiskajai situācijai un saskaņot savu darbību ar ASEAN un ANO, lai sekmētu dialogu un nostiprinātu demokrātiju valstī; |
| --- | --- |

14.

mudina starptautisko sabiedrību censties darīt visu iespējamo, lai vardarbību pārtrauktu; mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos cieši sekot līdzi politiskajai situācijai un saskaņot savu darbību ar ASEAN un ANO, lai sekmētu dialogu un nostiprinātu demokrātiju valstī;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Taizemes valdībai un parlamentam, ASEAN ģenerālsekretāram un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Taizemes valdībai un parlamentam, ASEAN ģenerālsekretāram un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV C 67 E, 18.3.2010., 144. lpp.

(2)  OV C 161 E, 31.5.2011., 152. lpp.

(3)  OV C 188 E, 28.6.2012., 57. lpp.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/150 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/150

---

P7_TA(2014)0108

Tiesības uz izglītību Piedņestras reģionā

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Piedņestru (2014/2552(RSP))

(2017/C 093/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Moldovas Republikas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Moldovas Republikas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā ES un Moldovas Republikas septītās Sadarbības padomes 2005. gada 22. februāra sanāksmē pieņemto rīcības plānu attiecībā uz Moldovas Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Moldovas Republikas septītās Sadarbības padomes 2005. gada 22. februāra sanāksmē pieņemto rīcības plānu attiecībā uz Moldovas Republiku,

| — | ņemot vērā asociācijas nolīgumu, ko ES un Moldova parafēja 2013. gada 29. novembrī Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē Viļņā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā asociācijas nolīgumu, ko ES un Moldova parafēja 2013. gada 29. novembrī Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē Viļņā,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas Lielās palātas 2012. gada 19. oktobra spriedumu lietā Catan un 27 citi pret Moldovu un Krieviju (Nr. 43370/04), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas Lielās palātas 2012. gada 19. oktobra spriedumu lietā Catan un 27 citi pret Moldovu un Krieviju (Nr. 43370/04),

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas paziņojumus tās 1999. gada augstākā līmeņa sanāksmē Stambulā un 2002. gada Ministru padomes sanāksmē Porto, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas paziņojumus tās 1999. gada augstākā līmeņa sanāksmē Stambulā un 2002. gada Ministru padomes sanāksmē Porto,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Moldovas Republikā, jo īpaši 2011. gada 15. septembra rezolūciju par asociācijas nolīgumu (1) un rezolūcijas par stāvokli Piedņestras reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Moldovas Republikā, jo īpaši 2011. gada 15. septembra rezolūciju par asociācijas nolīgumu (1) un rezolūcijas par stāvokli Piedņestras reģionā,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par Krievijas izdarīto spiedienu uz Austrumu partnerības valstīm (saistībā ar gaidāmo Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi Viļņā) (2) un 2013. gada 12. decembra rezolūciju par Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem un Austrumu partnerības nākotni, īpaši attiecībā uz Ukrainu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par Krievijas izdarīto spiedienu uz Austrumu partnerības valstīm (saistībā ar gaidāmo Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi Viļņā) (2) un 2013. gada 12. decembra rezolūciju par Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem un Austrumu partnerības nākotni, īpaši attiecībā uz Ukrainu (3),

| — | ņemot vērā Moldovas Republikas konstitucionālās tiesas 2013. gada 5. decembra spriedumu, ka valsts oficiālā valoda ir rumāņu un to, ka Piedņestras pašpasludinātās iestādes turpina ierobežot izglītību rumāņu valodā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Moldovas Republikas konstitucionālās tiesas 2013. gada 5. decembra spriedumu, ka valsts oficiālā valoda ir rumāņu un to, ka Piedņestras pašpasludinātās iestādes turpina ierobežot izglītību rumāņu valodā,

| — | ņemot vērā ES un Moldovas Parlamentārās sadarbības komitejas sanāksmju ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz izglītību Piedņestras reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Moldovas Parlamentārās sadarbības komitejas sanāksmju ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz izglītību Piedņestras reģionā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pēc 1992. gada kara Moldovas Republikas Piedņestras reģionā izveidojās separātisks, nelikumīgs un autoritārs režīms; tā kā turpina pastāvēt šī neatrisinātā konflikta situācija un vērojami plaši izplatīti cilvēktiesību pārkāpumi, tostarp izglītības jomā un attiecībā uz skolu darbību; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc 1992. gada kara Moldovas Republikas Piedņestras reģionā izveidojās separātisks, nelikumīgs un autoritārs režīms; tā kā turpina pastāvēt šī neatrisinātā konflikta situācija un vērojami plaši izplatīti cilvēktiesību pārkāpumi, tostarp izglītības jomā un attiecībā uz skolu darbību;

| B. | tā kā jebkāda politiska iejaukšanās izglītības procesā ir nepieņemama, tā kā Piedņestras jautājuma noregulēšanā iesaistītajām personām vajadzētu nodrošināt brīvu un nediskriminējošu piekļuvi izglītībai reģionā, regulāru izglītības iestāžu darbību un par augstāko prioritāti uzskatīt skolēnu un darbinieku drošību; |
| --- | --- |

B.

tā kā jebkāda politiska iejaukšanās izglītības procesā ir nepieņemama, tā kā Piedņestras jautājuma noregulēšanā iesaistītajām personām vajadzētu nodrošināt brīvu un nediskriminējošu piekļuvi izglītībai reģionā, regulāru izglītības iestāžu darbību un par augstāko prioritāti uzskatīt skolēnu un darbinieku drošību;

| C. | tā kā Gagauzijas vietējās iestādes 2014. gada 2. februārī rīkoja reģionālu referendumu par valsts ārpolitikas virzību; tā kā centrālās pārvaldes iestādes un kompetentās tiesu iestādes šo referendumu atzina par nelikumīgu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Gagauzijas vietējās iestādes 2014. gada 2. februārī rīkoja reģionālu referendumu par valsts ārpolitikas virzību; tā kā centrālās pārvaldes iestādes un kompetentās tiesu iestādes šo referendumu atzina par nelikumīgu;

| D. | tā kā sarunas par Piedņestras jautājumu norit kopš 1992. gada pēc tā sauktā 5+2 formāta, tomēr nav izdevies rast ilgtspējīgu risinājumu, ar kuru pilnībā tiktu ievērota Moldovas Republikas teritoriālā integritāte un suverenitāte, neraugoties uz iepriekš minētajiem atkārtotajiem starptautiskajiem lēmumiem; tā kā Krievijas karaspēks joprojām ir izvietots šajā teritorijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā sarunas par Piedņestras jautājumu norit kopš 1992. gada pēc tā sauktā 5+2 formāta, tomēr nav izdevies rast ilgtspējīgu risinājumu, ar kuru pilnībā tiktu ievērota Moldovas Republikas teritoriālā integritāte un suverenitāte, neraugoties uz iepriekš minētajiem atkārtotajiem starptautiskajiem lēmumiem; tā kā Krievijas karaspēks joprojām ir izvietots šajā teritorijā;

| E. | tā kā 5+2 sarunas atkal atsākās 2011. gadā, un darba grupa izglītības jautājumos kopš tā laika ir tikusies; |
| --- | --- |

E.

tā kā 5+2 sarunas atkal atsākās 2011. gadā, un darba grupa izglītības jautājumos kopš tā laika ir tikusies;

| F. | tā kā saspīlējums ir palielinājies, jo sarunas pastāvīgi apdraud Piedņestras pašpasludinātās iestādes; tā kā panākta pagaidu vienošanās par jaunu 5+2 sarunu kārtu 2014. gada 27.–28. februārī, un tā ir jauna iespēja izkļūt no strupceļa un panākt būtisku progresu; |
| --- | --- |

F.

tā kā saspīlējums ir palielinājies, jo sarunas pastāvīgi apdraud Piedņestras pašpasludinātās iestādes; tā kā panākta pagaidu vienošanās par jaunu 5+2 sarunu kārtu 2014. gada 27.–28. februārī, un tā ir jauna iespēja izkļūt no strupceļa un panākt būtisku progresu;

| G. | tā kā saskaņā ar EDSO 2012. gada novembra ziņojumu ir astoņas skolas, kurās izmanto latīņu rakstību un kuras varētu turpināt mācības ar Izglītības ministrijas palīdzību, turklāt sešas no tām ir Piedņestras kontrolētā teritorijā un divas pārceltas uz blakus esošu Moldovas kontrolētu teritoriju kreisajā krastā, kā rezultātā skolēniem rodas nopietnas ikdienas transporta problēmas; tā kā ziņojumā uzsvērts, ka situācija šajās skolās vēl arvien ir sarežģīta, neatrisinātas problēmas attiecas uz nomas līgumiem un telpu izmantošanas nosacījumiem, brīvu pārvietošanos, preču pārvadāšanu, veselības, drošības un sanitārajām pārbaudēm, skolēnu skaita samazināšanos, spiedienu vai iebiedēšanu pret vecākiem un skolotājiem, juridisko statusu, kā arī īpašo stāvokli ar īpašumu Ribņicā un skolās, kas agrāk atradās Grigorjopolē un Dubasari; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar EDSO 2012. gada novembra ziņojumu ir astoņas skolas, kurās izmanto latīņu rakstību un kuras varētu turpināt mācības ar Izglītības ministrijas palīdzību, turklāt sešas no tām ir Piedņestras kontrolētā teritorijā un divas pārceltas uz blakus esošu Moldovas kontrolētu teritoriju kreisajā krastā, kā rezultātā skolēniem rodas nopietnas ikdienas transporta problēmas; tā kā ziņojumā uzsvērts, ka situācija šajās skolās vēl arvien ir sarežģīta, neatrisinātas problēmas attiecas uz nomas līgumiem un telpu izmantošanas nosacījumiem, brīvu pārvietošanos, preču pārvadāšanu, veselības, drošības un sanitārajām pārbaudēm, skolēnu skaita samazināšanos, spiedienu vai iebiedēšanu pret vecākiem un skolotājiem, juridisko statusu, kā arī īpašo stāvokli ar īpašumu Ribņicā un skolās, kas agrāk atradās Grigorjopolē un Dubasari;

| H. | tā kā Piedņestras pašpasludinātās iestādes 2013. gada decembrī atsāka agresīvu kampaņu pret astoņām rumāņu valodas skolām, kurā tiek izmantots gan administratīvs spiediens, gan Piedņestras pašpasludināto iestāžu paziņojumi, ka tiks slēgtas skolas, kas atsakās atzīst separātistu režīma varu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Piedņestras pašpasludinātās iestādes 2013. gada decembrī atsāka agresīvu kampaņu pret astoņām rumāņu valodas skolām, kurā tiek izmantots gan administratīvs spiediens, gan Piedņestras pašpasludināto iestāžu paziņojumi, ka tiks slēgtas skolas, kas atsakās atzīst separātistu režīma varu;

| I. | tā kā daudzi skolotāji no Lucian Blaga vārdā nosauktās vidusskolas Tiraspolē tika pakļauti nelikumīgai pratināšanai separātistu milicijā un spiedienam maksāt nodokļus nevis Moldovas valstij, bet Piedņestras pašpasludinātajām iestādēm; tā kā pašpasludinātās iestādes 2014. gada janvārī vairākas nedēļas nelikumīgi bloķēja skolas bankas kontus; tā kā 2014. gada 5. februārī tika aizturēti Lucia Blaga vidusskolas direktors, grāmatvedis un šoferis, kad tie veda vidusskolas darbinieku algas; |
| --- | --- |

I.

tā kā daudzi skolotāji no Lucian Blaga vārdā nosauktās vidusskolas Tiraspolē tika pakļauti nelikumīgai pratināšanai separātistu milicijā un spiedienam maksāt nodokļus nevis Moldovas valstij, bet Piedņestras pašpasludinātajām iestādēm; tā kā pašpasludinātās iestādes 2014. gada janvārī vairākas nedēļas nelikumīgi bloķēja skolas bankas kontus; tā kā 2014. gada 5. februārī tika aizturēti Lucia Blaga vidusskolas direktors, grāmatvedis un šoferis, kad tie veda vidusskolas darbinieku algas;

| J. | tā kā izglītības darba grupas sanāksmē Kišiņevā 2014. gada 27. janvārī neizdevās sekmīgi atrisināt jautājumus par rumāņu valodas skolām; tā kā panākta pagaidu vienošanās veikt kopīgas pārbaudes vizītes šajās skolās; |
| --- | --- |

J.

tā kā izglītības darba grupas sanāksmē Kišiņevā 2014. gada 27. janvārī neizdevās sekmīgi atrisināt jautājumus par rumāņu valodas skolām; tā kā panākta pagaidu vienošanās veikt kopīgas pārbaudes vizītes šajās skolās;

| K. | tā kā EDSO misija Moldovā pārraudzīja rumāņu valodas skolu darbību kopš 2004. gada krīzes, kad Piedņestras pašpasludinātās iestādes veica pasākumus pret astoņām skolām reģionā, kas ir Moldovas centrālo iestāžu pārraudzībā un ievēro Moldovas mācību programmu; tā kā EDSO ir starpnieks starp Moldovas centrālajām un Piedņestras izglītības iestādēm, cenšoties rast risinājumus pastāvošajām problēmām un novērst jaunas krīzes; tā kā Piedņestras pašpasludinātās iestādes ir ierobežojušas EDSO misijas piekļuvi reģionam un no 2014. gada 1. februāra liegušas pieeju misijas vadītājam; |
| --- | --- |

K.

tā kā EDSO misija Moldovā pārraudzīja rumāņu valodas skolu darbību kopš 2004. gada krīzes, kad Piedņestras pašpasludinātās iestādes veica pasākumus pret astoņām skolām reģionā, kas ir Moldovas centrālo iestāžu pārraudzībā un ievēro Moldovas mācību programmu; tā kā EDSO ir starpnieks starp Moldovas centrālajām un Piedņestras izglītības iestādēm, cenšoties rast risinājumus pastāvošajām problēmām un novērst jaunas krīzes; tā kā Piedņestras pašpasludinātās iestādes ir ierobežojušas EDSO misijas piekļuvi reģionam un no 2014. gada 1. februāra liegušas pieeju misijas vadītājam;

| L. | tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2012. gada 19. oktobra spriedumā lietā Catan un citi pret Moldovu un Krieviju norādīts uz to, ka Krievijas Federācija pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 1. protokola 2. pantu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2012. gada 19. oktobra spriedumā lietā Catan un citi pret Moldovu un Krieviju norādīts uz to, ka Krievijas Federācija pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 1. protokola 2. pantu;

| M. | tā kā Moldovas Republika ir guvusi ievērojamus panākumus, padziļinot attiecības ar ES, un asociācijas nolīgums ir iespēja visai valstij, tostarp tādiem reģioniem kā Piedņestra vai Gagauzija, vēl vairāk nostiprināt saites ar ES un apliecināt Eiropas vērtības un standartus, vienlaikus uzlabojot ekonomiskās izredzes; |
| --- | --- |

M.

tā kā Moldovas Republika ir guvusi ievērojamus panākumus, padziļinot attiecības ar ES, un asociācijas nolīgums ir iespēja visai valstij, tostarp tādiem reģioniem kā Piedņestra vai Gagauzija, vēl vairāk nostiprināt saites ar ES un apliecināt Eiropas vērtības un standartus, vienlaikus uzlabojot ekonomiskās izredzes;

| N. | tā kā izglītība ir joma, kurai ir liels turpmākās sadarbības potenciāls, neskatoties uz šīs jomas delikātajiem jautājumiem, |
| --- | --- |

N.

tā kā izglītība ir joma, kurai ir liels turpmākās sadarbības potenciāls, neskatoties uz šīs jomas delikātajiem jautājumiem,

| 1. | pauž dziļu nožēlu par cilvēktiesību pārkāpumiem Piedņestras reģionā, jo īpaši izglītības jomā; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļu nožēlu par cilvēktiesību pārkāpumiem Piedņestras reģionā, jo īpaši izglītības jomā;

| 2. | nosoda izglītības politikas jomas politizāciju, izglītības brīvību uzskata par vienu no pamattiesībām un aicina šīs tiesības ievērot un izbeigt visu veidu spiedienu, kas vērsts pret Piedņestras reģiona rumāņu valodas apmācības iestādēm; |
| --- | --- |

2.

nosoda izglītības politikas jomas politizāciju, izglītības brīvību uzskata par vienu no pamattiesībām un aicina šīs tiesības ievērot un izbeigt visu veidu spiedienu, kas vērsts pret Piedņestras reģiona rumāņu valodas apmācības iestādēm;

| 3. | pauž nožēlu par to, ka iepriekš minētās problēmas nav atrisinātas, kā rezultātā samazinās skolās ar rumāņu valodas apmācību uzņemto skolēnu skaits; stingri nosoda to, ka no šīm skolām Piedņestras reģionā pieprasa augstāku maksu par komunālajiem pakalpojumiem nekā no citām izglītības iestādēm un ka neskaidrā situācija attiecībā uz telpām un īres līgumiem vairo gan skolu darbinieku, gan šo skolu skolēnu neziņu par savu nākotni; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par to, ka iepriekš minētās problēmas nav atrisinātas, kā rezultātā samazinās skolās ar rumāņu valodas apmācību uzņemto skolēnu skaits; stingri nosoda to, ka no šīm skolām Piedņestras reģionā pieprasa augstāku maksu par komunālajiem pakalpojumiem nekā no citām izglītības iestādēm un ka neskaidrā situācija attiecībā uz telpām un īres līgumiem vairo gan skolu darbinieku, gan šo skolu skolēnu neziņu par savu nākotni;

| 4. | nosoda to, ka Piedņestras pašpasludinātās iestādes palielina administratīvo spiedienu, jo īpaši paceļot īres maksu, atceļot bezmaksas īres līgumus (tas ietekmē ģimnāzijas Korjovas un Rogi pilsētās), ierobežojot banku kontu izmantošanu un represējot skolotājus (Lucian Blaga skola, 2014. gada janvārī), minētajām represijām sasniedzot augstāko punktu 2014. gada 5. februārī, kad tika aizturēts skolas direktors, grāmatvedis un šoferis; |
| --- | --- |

4.

nosoda to, ka Piedņestras pašpasludinātās iestādes palielina administratīvo spiedienu, jo īpaši paceļot īres maksu, atceļot bezmaksas īres līgumus (tas ietekmē ģimnāzijas Korjovas un Rogi pilsētās), ierobežojot banku kontu izmantošanu un represējot skolotājus (Lucian Blaga skola, 2014. gada janvārī), minētajām represijām sasniedzot augstāko punktu 2014. gada 5. februārī, kad tika aizturēts skolas direktors, grāmatvedis un šoferis;

| 5. | mudina Piedņestras pašpasludinātās iestādes pilnībā ievērot pamattiesības uz izglītību dzimtajā valodā un par augstāko prioritāti uzskatīt bērnu un personāla drošību; |
| --- | --- |

5.

mudina Piedņestras pašpasludinātās iestādes pilnībā ievērot pamattiesības uz izglītību dzimtajā valodā un par augstāko prioritāti uzskatīt bērnu un personāla drošību;

| 6. | aicina iestādes nodrošināt, lai bērni un vecāki tiktu aizsargāti pret negatīvām pašreizējās politiskās situācijas sekām un lai tiktu rasti risinājumi, ņemot vērā to bērnu un vecāku interese, kurus tā nepastarpināti skar; |
| --- | --- |

6.

aicina iestādes nodrošināt, lai bērni un vecāki tiktu aizsargāti pret negatīvām pašreizējās politiskās situācijas sekām un lai tiktu rasti risinājumi, ņemot vērā to bērnu un vecāku interese, kurus tā nepastarpināti skar;

| 7. | pieņem zināšanai vienošanos īstenot kopīgas pārbaudes vizītes rumāņu valodas apmācības skolās valodas skolās laikposmā 2013. gada 10.–20. marts; |
| --- | --- |

7.

pieņem zināšanai vienošanos īstenot kopīgas pārbaudes vizītes rumāņu valodas apmācības skolās valodas skolās laikposmā 2013. gada 10.–20. marts;

| 8. | nosoda, ka Piedņestras pašpasludinātās iestādes atsakās konstruktīvi piedalīties 5+2 formāta sarunās, kā rezultātā kopš to atsākšanas gūtie panākumi ir niecīgi; |
| --- | --- |

8.

nosoda, ka Piedņestras pašpasludinātās iestādes atsakās konstruktīvi piedalīties 5+2 formāta sarunās, kā rezultātā kopš to atsākšanas gūtie panākumi ir niecīgi;

| 9. | uzsver, ka ES stingri atbalsta Moldovas teritoriālo integritāti, un prasa, lai ES iesaistītos vēl vairāk nolūkā atrisināt šo konfliktu, kas pastāv tās kaimiņvalstī, tostarp prasot palielināt ES statusu sarunās un to padarīt par vienu no sarunu partneriem; pauž atbalstu dialogam kā vienīgajam līdzeklim, ar kura palīdzību var atrisināt šādas delikātas un svarīgas problēmas un nodrošināt ilgtermiņa risinājumu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ES stingri atbalsta Moldovas teritoriālo integritāti, un prasa, lai ES iesaistītos vēl vairāk nolūkā atrisināt šo konfliktu, kas pastāv tās kaimiņvalstī, tostarp prasot palielināt ES statusu sarunās un to padarīt par vienu no sarunu partneriem; pauž atbalstu dialogam kā vienīgajam līdzeklim, ar kura palīdzību var atrisināt šādas delikātas un svarīgas problēmas un nodrošināt ilgtermiņa risinājumu;

| 10. | uzskata, ka Moldovas Republikas labklājību un stabilitāti tās starptautiski atzītajās robežās un visa reģiona labklājību un stabilitāti var sasniegt, Piedņestras konfliktu risinot tikai miermīlīgā ceļā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Moldovas Republikas labklājību un stabilitāti tās starptautiski atzītajās robežās un visa reģiona labklājību un stabilitāti var sasniegt, Piedņestras konfliktu risinot tikai miermīlīgā ceļā;

| 11. | aicina Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju arī turpmāk veikt uzraudzību un sekmēt sarunas, un aizstāvēt Piedņestras rumāņu valodas apmācības skolu skolnieku tiesības uz izglītību; papildus tam aicina Piedņestras pašpasludinātās iestādes sadarboties ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas misiju Moldovā un ļaut tai darboties šo iestāžu pārvaldītajā teritorijā; |
| --- | --- |

11.

aicina Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju arī turpmāk veikt uzraudzību un sekmēt sarunas, un aizstāvēt Piedņestras rumāņu valodas apmācības skolu skolnieku tiesības uz izglītību; papildus tam aicina Piedņestras pašpasludinātās iestādes sadarboties ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas misiju Moldovā un ļaut tai darboties šo iestāžu pārvaldītajā teritorijā;

| 12. | aicina augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos 2014. gada februārī paredzētajā nākamajā 5+2 formāta sarunu kārtā apspriest tiesību uz izglītību jautājumu, vairāk uzmanības pievērst 5+2 formāta sarunām un veidot dialogu ar visām iesaistītajām pusēm visos līmeņos, tostarp rīkojot divpusējas augstākā līmeņa tikšanās, lai panāktu ātrāku vispārēju un miermīlīgu Piedņestras konflikta noregulējumu; |
| --- | --- |

12.

aicina augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos 2014. gada februārī paredzētajā nākamajā 5+2 formāta sarunu kārtā apspriest tiesību uz izglītību jautājumu, vairāk uzmanības pievērst 5+2 formāta sarunām un veidot dialogu ar visām iesaistītajām pusēm visos līmeņos, tostarp rīkojot divpusējas augstākā līmeņa tikšanās, lai panāktu ātrāku vispārēju un miermīlīgu Piedņestras konflikta noregulējumu;

| 13. | aicina Krievijas Federāciju pilnībā pildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu, kurā bija noteikts, ka Krievija ir pārkāpusi tiesības uz izglītību attiecībā uz Piedņestras reģiona moldāvu skolām ar rumāņu valodas apmācību; |
| --- | --- |

13.

aicina Krievijas Federāciju pilnībā pildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu, kurā bija noteikts, ka Krievija ir pārkāpusi tiesības uz izglītību attiecībā uz Piedņestras reģiona moldāvu skolām ar rumāņu valodas apmācību;

| 14. | konstatē, ka Krievijas karaspēka klātbūtne rada klimatu, kurā tiek apdraudēta cilvēktiesību ievērošana un sekmēšana šajā reģionā; aicina Krievijas Federāciju nekavējoties izbeigt atbalstu Piedņestras pašpasludinātajām iestādēm un pildīt 1996. gadā Eiropas Padomē izdarīto apņemšanos, kas ir iekļauta Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumos (Istanbula, 1999. gads un Porto, 2002. gads) par Krievijas spēku un bruņojuma aizvākšanu no Moldovas teritorijas; papildus tam prasa, lai šo spēku vietā tiktu nosūtīti citi spēki, kuri uzturētu civilo mieru; |
| --- | --- |

14.

konstatē, ka Krievijas karaspēka klātbūtne rada klimatu, kurā tiek apdraudēta cilvēktiesību ievērošana un sekmēšana šajā reģionā; aicina Krievijas Federāciju nekavējoties izbeigt atbalstu Piedņestras pašpasludinātajām iestādēm un pildīt 1996. gadā Eiropas Padomē izdarīto apņemšanos, kas ir iekļauta Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas lēmumos (Istanbula, 1999. gads un Porto, 2002. gads) par Krievijas spēku un bruņojuma aizvākšanu no Moldovas teritorijas; papildus tam prasa, lai šo spēku vietā tiktu nosūtīti citi spēki, kuri uzturētu civilo mieru;

| 15. | prasa, lai vietējās iestādes, tostarp Gagauzijas iestādes, izturētos atturīgi un pilnībā ievērotu Moldovas Republikas konstitūciju, tostarp minoritāšu tiesības; mudina īstenot dialogu ar Moldovas centrālajām iestādēm, lai novērstu vienpusēju lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

15.

prasa, lai vietējās iestādes, tostarp Gagauzijas iestādes, izturētos atturīgi un pilnībā ievērotu Moldovas Republikas konstitūciju, tostarp minoritāšu tiesības; mudina īstenot dialogu ar Moldovas centrālajām iestādēm, lai novērstu vienpusēju lēmumu pieņemšanu;

| 16. | aicina Padomi un dalībvalstis šīs vasaras laikā izstrādāt bezvīzu režīma ieviešanas ātru procedūru attiecībā uz Moldovu, jo tas labvēlīgi ietekmēs visus iedzīvotājus, tostarp izglītības jomā; |
| --- | --- |

16.

aicina Padomi un dalībvalstis šīs vasaras laikā izstrādāt bezvīzu režīma ieviešanas ātru procedūru attiecībā uz Moldovu, jo tas labvēlīgi ietekmēs visus iedzīvotājus, tostarp izglītības jomā;

| 17. | aicina Komisiju paātrināt tehnisko procedūru īstenošanu, ar kuru palīdzību paraksta un pagaidu režīmā piemēro asociācijas nolīgumu, tostarp Nolīgumu par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju paātrināt tehnisko procedūru īstenošanu, ar kuru palīdzību paraksta un pagaidu režīmā piemēro asociācijas nolīgumu, tostarp Nolīgumu par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu;

| 18. | uzskata, ka sociālie panākumi, uzlabojumi cilvēktiesību jomā un ekonomikas modernizācija Piedņestras reģionā būtu lielāki, ja Piedņestras pašpalsudinātās iestādes īstenotu asociācijas nolīguma normas, tostarp Nolīgumu par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka sociālie panākumi, uzlabojumi cilvēktiesību jomā un ekonomikas modernizācija Piedņestras reģionā būtu lielāki, ja Piedņestras pašpalsudinātās iestādes īstenotu asociācijas nolīguma normas, tostarp Nolīgumu par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu;

| 19. | aicina Komisiju izmantot instrumentus, piemēram, Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību, lai atbalstītu Piedņestras iedzīvotājus tiešā veidā, izstrādājot pilsoniskās sabiedrības, informācijas pieejamības, izglītības un brīvo plašsaziņas līdzekļu atbalsta programmas, jo Piedņestras iestādes šajās jomās ir noteikušas aizliegumus; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju izmantot instrumentus, piemēram, Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību, lai atbalstītu Piedņestras iedzīvotājus tiešā veidā, izstrādājot pilsoniskās sabiedrības, informācijas pieejamības, izglītības un brīvo plašsaziņas līdzekļu atbalsta programmas, jo Piedņestras iestādes šajās jomās ir noteikušas aizliegumus;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Moldovas Republikas valdībai un parlamentam, Ukrainas valdībai, Krievijas Federācijas valdībai, ASV valdībai, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas ģenerālsekretāram un Eiropas Padomes ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Moldovas Republikas valdībai un parlamentam, Ukrainas valdībai, Krievijas Federācijas valdībai, ASV valdībai, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas ģenerālsekretāram un Eiropas Padomes ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV C 51 E, 22.2.2013., 108. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0383.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0595.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/154 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/154

---

P7_TA(2014)0109

Bahreina, jo īpaši Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja un Ibrahim Sharif lietas

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūcija par Bahreinu, jo īpaši Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja un Ibrahim Sharif lietām (2014/2553(RSP))

(2017/C 093/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bahreinu, jo īpaši tās, ko pieņēma 2013. gada 17. janvārī (1) un 2013. gada 12. septembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bahreinu, jo īpaši tās, ko pieņēma 2013. gada 17. janvārī (1) un 2013. gada 12. septembrī (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča sadarbības padomi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča sadarbības padomi (3),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumus par Bahreinu, jo īpaši 2013. gada 7. janvāra, 11. februāra, 1. jūlija un 25. novembra un 2014. gada 16. janvāra paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumus par Bahreinu, jo īpaši 2013. gada 7. janvāra, 11. februāra, 1. jūlija un 25. novembra un 2014. gada 16. janvāra paziņojumus,

| — | ņemot vērā vietējo ES 2013. gada 19. septembra paziņojumu par jaunākajiem notikumiem Bahreinā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vietējo ES 2013. gada 19. septembra paziņojumu par jaunākajiem notikumiem Bahreinā;

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību apakškomitejas delegācijas vizīti Bahreinā 2012. gada 19. un 20. decembrī un šīs delegācijas sniegto paziņojumu presei, kā arī Arābijas pussalas delegācijas vizīti 2013. gada 27.–30. aprīlī un tās paziņojumu presei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību apakškomitejas delegācijas vizīti Bahreinā 2012. gada 19. un 20. decembrī un šīs delegācijas sniegto paziņojumu presei, kā arī Arābijas pussalas delegācijas vizīti 2013. gada 27.–30. aprīlī un tās paziņojumu presei,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra paziņojumus, jo īpaši 2013. gada 8. janvāra paziņojumu, un ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos preses sekretāra 2013. gada 6. augusta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra paziņojumus, jo īpaši 2013. gada 8. janvāra paziņojumu, un ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos preses sekretāra 2013. gada 6. augusta paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos 2013. gada 9. septembra paziņojumu un kopīgo paziņojumu par Augstā cilvēktiesību komisāra biroju un cilvēktiesību stāvokli Bahreinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos 2013. gada 9. septembra paziņojumu un kopīgo paziņojumu par Augstā cilvēktiesību komisāra biroju un cilvēktiesību stāvokli Bahreinā,

| — | ņemot vērā ES un Persijas līča sadarbības padomes Apvienotās padomes un ministru sanāksmi Manamā, Bahreinā 2013. gada 30. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Persijas līča sadarbības padomes Apvienotās padomes un ministru sanāksmi Manamā, Bahreinā 2013. gada 30. jūnijā,

| — | ņemot vērā Arābu valstu līgas Ministru padomes 2013. gada 1. septembra sanāksmē Kairā pieņemto lēmumu Manamā, Bahreinā izveidot Arābu valstu cilvēktiesību tiesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arābu valstu līgas Ministru padomes 2013. gada 1. septembra sanāksmē Kairā pieņemto lēmumu Manamā, Bahreinā izveidot Arābu valstu cilvēktiesību tiesu,

| — | ņemot vērā Bahreinas neatkarīgās izmeklēšanas komisijas (BNIK) ziņojumu, kas tika izplatīts 2011. gada novembrī, un 2012. gada 21. novembra ziņojumu par paveiktā darba pārbaudes rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bahreinas neatkarīgās izmeklēšanas komisijas (BNIK) ziņojumu, kas tika izplatīts 2011. gada novembrī, un 2012. gada 21. novembra ziņojumu par paveiktā darba pārbaudes rezultātiem,

| — | ņemot vērā ANO Darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos 2013. gada 25. jūlija atzinumu A/HRC/WGAD/2013/12, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos 2013. gada 25. jūlija atzinumu A/HRC/WGAD/2013/12,

| — | ņemot vērā 2012. gada 25. jūnija ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 25. jūnija ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju,

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību pasaulē (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību pasaulē (5),

| — | ņemot vērā 2004. gadā pieņemtās un 2008. gadā atjauninātās ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gadā pieņemtās un 2008. gadā atjauninātās ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un Arābu Cilvēktiesību hartu, kuriem Bahreina ir pievienojusies, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un Arābu Cilvēktiesību hartu, kuriem Bahreina ir pievienojusies,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1949. gadā pieņemto Ženēvas konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gadā pieņemto Ženēvas konvenciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību pārkāpumi Bahreinā joprojām raisa dziļas bažas; tā kā ar savām pēdējā laika darbībām Bahreinas varas iestādes turpina pārkāpt un ierobežot atsevišķu sabiedrības daļu tiesības un brīvības, jo īpaši personas tiesības uz miermīlīgu protestu, vārda brīvību un digitālo brīvību; tā kā cilvēktiesību aktīvisti nepārtraukti tiek sistemātiski vajāti, iebiedēti un aizturēti; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību pārkāpumi Bahreinā joprojām raisa dziļas bažas; tā kā ar savām pēdējā laika darbībām Bahreinas varas iestādes turpina pārkāpt un ierobežot atsevišķu sabiedrības daļu tiesības un brīvības, jo īpaši personas tiesības uz miermīlīgu protestu, vārda brīvību un digitālo brīvību; tā kā cilvēktiesību aktīvisti nepārtraukti tiek sistemātiski vajāti, iebiedēti un aizturēti;

| B. | tā kā Bahreinas Cilvēktiesību centra (BCHR) priekšsēdētājam un Starptautiskās Cilvēktiesību federācijas (FIDH) ģenerālsekretāra vietniekam Nabeel Rajab 2012. gadā augustā tika piespriests trīs gadu cietumsods, pamatojoties uz apsūdzību par aicināšanu uz “nelikumīgu pulcēšanos” un piedalīšanos tajā un “sabiedriskās kārtības traucēšanu” 2011. gada februārī un martā; tā kā pēc pārsūdzēšanas šo sodu mazināja uz diviem gadiem cietumā; tā kā pirms ieslodzīšanas N. Rajab tika atkārtoti aizturēts par miermīlīgu valdības kritizēšanu demokrātijas aizstāvībai veltītos protestos; |
| --- | --- |

B.

tā kā Bahreinas Cilvēktiesību centra (BCHR) priekšsēdētājam un Starptautiskās Cilvēktiesību federācijas (FIDH) ģenerālsekretāra vietniekam Nabeel Rajab 2012. gadā augustā tika piespriests trīs gadu cietumsods, pamatojoties uz apsūdzību par aicināšanu uz “nelikumīgu pulcēšanos” un piedalīšanos tajā un “sabiedriskās kārtības traucēšanu” 2011. gada februārī un martā; tā kā pēc pārsūdzēšanas šo sodu mazināja uz diviem gadiem cietumā; tā kā pirms ieslodzīšanas N. Rajab tika atkārtoti aizturēts par miermīlīgu valdības kritizēšanu demokrātijas aizstāvībai veltītos protestos;

| C. | tā kā piektdienā, 2013. gada 29. novembrī, Nabeel Rajab bija izcietis trīs ceturtdaļas no sava divu gadu cietumsoda un guva juridiskas tiesības uz atbrīvošanu; tā kā Nabeel Rajab advokāti 2014. gada 21. janvārī tiesai iesniedza trešo pirmstermiņa atbrīvošanas prasību, taču tā tika noraidīta; |
| --- | --- |

C.

tā kā piektdienā, 2013. gada 29. novembrī, Nabeel Rajab bija izcietis trīs ceturtdaļas no sava divu gadu cietumsoda un guva juridiskas tiesības uz atbrīvošanu; tā kā Nabeel Rajab advokāti 2014. gada 21. janvārī tiesai iesniedza trešo pirmstermiņa atbrīvošanas prasību, taču tā tika noraidīta;

| D. | tā kā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos Nabeel Rajab apcietinājumu raksturo kā patvaļīgu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos Nabeel Rajab apcietinājumu raksturo kā patvaļīgu;

| E. | tā kā 2011. gada 22. jūnijāBCHR dibinātājam un starptautiskā fonda Front Line Defenders reģionālajam koordinatoram Abdulhadi-al-Khawaja, kas ir Dānijas valstspiederīgais, un Nacionālās demokrātiskās rīcības sabiedrības (National Democratic Action Society) ģenerālsekretāram Ibrahim Sharif īpaša militārā tiesa piesprieda mūža ieslodzījumu; tā kā tiesas process tika noslēgts pēc trīs gadus ilgušām pārsūdzībām un spriedumi tika atstāti spēkā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2011. gada 22. jūnijāBCHR dibinātājam un starptautiskā fonda Front Line Defenders reģionālajam koordinatoram Abdulhadi-al-Khawaja, kas ir Dānijas valstspiederīgais, un Nacionālās demokrātiskās rīcības sabiedrības (National Democratic Action Society) ģenerālsekretāram Ibrahim Sharif īpaša militārā tiesa piesprieda mūža ieslodzījumu; tā kā tiesas process tika noslēgts pēc trīs gadus ilgušām pārsūdzībām un spriedumi tika atstāti spēkā;

| F. | tā kā 2014. gada 27. janvārī Manamas pirmās instances krimināltiesa Abdulhadi-al-Khawaja meitai Zainab al-Khawaja piesprieda papildu četru mēnešu cietumsodu, pamatojoties uz apsūdzību “valdības īpašuma iznīcināšanā”; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2014. gada 27. janvārī Manamas pirmās instances krimināltiesa Abdulhadi-al-Khawaja meitai Zainab al-Khawaja piesprieda papildu četru mēnešu cietumsodu, pamatojoties uz apsūdzību “valdības īpašuma iznīcināšanā”;

| G. | tā kā pēc tam, kad Bahreinas neatkarīgā izmeklēšanas komiteja (BNIK) nāca klajā ar ziņojumu, Bahreinas iestādes apņēmās veikt reformas; tā kā valdība nav pilnībā īstenojusi komitejas galvenos ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz protestu vadītāju atbrīvošanu, kuriem piespriests sods par savu tiesību uz vārda brīvību un miermīlīgu pulcēšanos īstenošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc tam, kad Bahreinas neatkarīgā izmeklēšanas komiteja (BNIK) nāca klajā ar ziņojumu, Bahreinas iestādes apņēmās veikt reformas; tā kā valdība nav pilnībā īstenojusi komitejas galvenos ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz protestu vadītāju atbrīvošanu, kuriem piespriests sods par savu tiesību uz vārda brīvību un miermīlīgu pulcēšanos īstenošanu;

| H. | tā kā 2013. gada 2. septembrī Bahreina paziņoja, ka tā valstī izvietos Arābu valstu cilvēktiesību tiesas galveno mītni pēc tam, kad to sanāksmē Kairā būs apstiprinājusi Arābu valstu līga; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2013. gada 2. septembrī Bahreina paziņoja, ka tā valstī izvietos Arābu valstu cilvēktiesību tiesas galveno mītni pēc tam, kad to sanāksmē Kairā būs apstiprinājusi Arābu valstu līga;

| I. | tā kā 2014. gada 15. janvārī Viņa Karaliskā Augstība kroņprincis Salman bin Hamad bin Isa Al Khalifa pēc Viņa Majestātes Karaļa Hamad Bin Isa Al Khalifa prasības pirmo reizi pēc 2011. februāra notikumiem rīkoja plašas sarunas ar nacionālā konsensa dialoga dalībniekiem, tostarp jo īpaši ar Alwefaq ģenerālsekretāru šeihu Ali Salman, |
| --- | --- |

I.

tā kā 2014. gada 15. janvārī Viņa Karaliskā Augstība kroņprincis Salman bin Hamad bin Isa Al Khalifa pēc Viņa Majestātes Karaļa Hamad Bin Isa Al Khalifa prasības pirmo reizi pēc 2011. februāra notikumiem rīkoja plašas sarunas ar nacionālā konsensa dialoga dalībniekiem, tostarp jo īpaši ar Alwefaq ģenerālsekretāru šeihu Ali Salman,

| 1. | nosoda visus cilvēktiesību pārkāpumus Bahreinā un aicina Bahreinas valdību īstenot visus BNIK ziņojuma un Vispārējā periodiskā pārskata ieteikumus, lai izbeigtu visus cilvēktiesību pārkāpumus un ievērotu cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp vārda brīvību, gan tiešsaistē, gan ārpus tās, kā arī pulcēšanos brīvību saskaņā ar Bahreinas starptautiskajām saistībām attiecībā uz cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

1.

nosoda visus cilvēktiesību pārkāpumus Bahreinā un aicina Bahreinas valdību īstenot visus BNIK ziņojuma un Vispārējā periodiskā pārskata ieteikumus, lai izbeigtu visus cilvēktiesību pārkāpumus un ievērotu cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp vārda brīvību, gan tiešsaistē, gan ārpus tās, kā arī pulcēšanos brīvību saskaņā ar Bahreinas starptautiskajām saistībām attiecībā uz cilvēktiesībām;

| 2. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus pārliecības dēļ ieslodzītos, politiskos aktīvistus, žurnālistus, cilvēktiesību aizstāvjus un miermīlīgos protestētājus, tostarp Nabeel Rajab, Abdulhadi Al-Khawaja, Ibrahim Sharif, Naji Fateel un Zainab Al-Khawaja; |
| --- | --- |

2.

prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus pārliecības dēļ ieslodzītos, politiskos aktīvistus, žurnālistus, cilvēktiesību aizstāvjus un miermīlīgos protestētājus, tostarp Nabeel Rajab, Abdulhadi Al-Khawaja, Ibrahim Sharif, Naji Fateel un Zainab Al-Khawaja;

| 3. | pauž nopietnas bažas par Bahreinas iestāžu izturēšanos pret Nabeel Rajab un citiem cilvēktiesību aktīvistiem līdztekus šo iestāžu atteikumam atbrīvot viņu pirms termiņa, uz ko viņam ir tiesības saskaņā ar tiesību aktiem; |
| --- | --- |

3.

pauž nopietnas bažas par Bahreinas iestāžu izturēšanos pret Nabeel Rajab un citiem cilvēktiesību aktīvistiem līdztekus šo iestāžu atteikumam atbrīvot viņu pirms termiņa, uz ko viņam ir tiesības saskaņā ar tiesību aktiem;

| 4. | prasa ratificēt Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; |
| --- | --- |

4.

prasa ratificēt Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu;

| 5. | uzsver pienākumu nodrošināt cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību un iespēju veikt savu darbu bez apgrūtinājumiem, iebiedēšanas vai vajāšanas; |
| --- | --- |

5.

uzsver pienākumu nodrošināt cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību un iespēju veikt savu darbu bez apgrūtinājumiem, iebiedēšanas vai vajāšanas;

| 6. | iebilst pret īpašu tiesu izveidi un izmantošanu vai militāro tiesu izmantošanu, lai tiesātu par noziegumiem pret valsts drošību; |
| --- | --- |

6.

iebilst pret īpašu tiesu izveidi un izmantošanu vai militāro tiesu izmantošanu, lai tiesātu par noziegumiem pret valsts drošību;

| 7. | prasa Bahreinas iestādēm ievērot nepilngadīgo tiesības saskaņā ar Konvenciju par bērna tiesībām, kurai Bahreina ir pievienojusies; |
| --- | --- |

7.

prasa Bahreinas iestādēm ievērot nepilngadīgo tiesības saskaņā ar Konvenciju par bērna tiesībām, kurai Bahreina ir pievienojusies;

| 8. | atzinīgi vērtē prinča Salman bin Hamad bin Isa Al Khalifa lēmumu 2014. gada 15. janvārī rīkot sarunas ar piecu galveno opozīcijas grupu līderiem, lai mēģinātu rast risinājumu grūtībām, kuras skar nacionālo dialogu, ko valdība dažas dienas iepriekš bija apturējusi; atzinīgi vērtē opozīcijas labvēlīgo reakciju un gaida, ka atsāksies nacionālā konsensa dialogs; norāda, ka vienīgais risinājums var būt Bahreinā panākts risinājums, kura pamatā ir kompromisi un savstarpēja uzticēšanās; pauž cerību, ka šis solis sekmēs nopietnu un iekļaujošu nacionālo dialogu, veidojot pamatu dziļām un ilgtspējīgām reformām virzībā uz Bahreinas sabiedrības samierināšanos; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē prinča Salman bin Hamad bin Isa Al Khalifa lēmumu 2014. gada 15. janvārī rīkot sarunas ar piecu galveno opozīcijas grupu līderiem, lai mēģinātu rast risinājumu grūtībām, kuras skar nacionālo dialogu, ko valdība dažas dienas iepriekš bija apturējusi; atzinīgi vērtē opozīcijas labvēlīgo reakciju un gaida, ka atsāksies nacionālā konsensa dialogs; norāda, ka vienīgais risinājums var būt Bahreinā panākts risinājums, kura pamatā ir kompromisi un savstarpēja uzticēšanās; pauž cerību, ka šis solis sekmēs nopietnu un iekļaujošu nacionālo dialogu, veidojot pamatu dziļām un ilgtspējīgām reformām virzībā uz Bahreinas sabiedrības samierināšanos;

| 9. | atzinīgi vērtē Iekšlietu ministrijas Ombuda biroja un Valsts prokuratūras Īpašās izmeklēšanas nodaļas darbības sākumu un aicina šīs iestādes darboties neatkarīgi un efektīvi; atzinīgi vērtē to, ka aizvien aktīvāk kopš tā reformas darbojas Valsts cilvēktiesību institūts un ka ir izveidota Ieslodzīto un aizturēto komisija, kas uzraudzīs ieslodzījuma vietas, lai novērstu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; prasa Bahreinas iestādēm uzlabot ieslodzīto apstākļus un izturēšanos pret tiem, kā arī ļaut attiecīgajām vietējām un starptautiskajām organizācijām apmeklēt ieslodzījuma vietas; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Iekšlietu ministrijas Ombuda biroja un Valsts prokuratūras Īpašās izmeklēšanas nodaļas darbības sākumu un aicina šīs iestādes darboties neatkarīgi un efektīvi; atzinīgi vērtē to, ka aizvien aktīvāk kopš tā reformas darbojas Valsts cilvēktiesību institūts un ka ir izveidota Ieslodzīto un aizturēto komisija, kas uzraudzīs ieslodzījuma vietas, lai novērstu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; prasa Bahreinas iestādēm uzlabot ieslodzīto apstākļus un izturēšanos pret tiem, kā arī ļaut attiecīgajām vietējām un starptautiskajām organizācijām apmeklēt ieslodzījuma vietas;

| 10. | norāda uz Bahreinas valdības pašreizējiem centieniem veikt kriminālkodeksa un tiesisko procedūru reformas un mudina turpināt šo procesu; aicina Bahreinas valdību veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai garantētu pienācīgu procesu un tiesu sistēmas neatkarību un objektivitāti Bahreinā, un nodrošināt, ka tiesu sistēma pilnībā darbojas saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; |
| --- | --- |

10.

norāda uz Bahreinas valdības pašreizējiem centieniem veikt kriminālkodeksa un tiesisko procedūru reformas un mudina turpināt šo procesu; aicina Bahreinas valdību veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai garantētu pienācīgu procesu un tiesu sistēmas neatkarību un objektivitāti Bahreinā, un nodrošināt, ka tiesu sistēma pilnībā darbojas saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem;

| 11. | mudina ANO rīkot pēkšņu vizīti, kurā dotos trīs īpašie referenti jautājumā par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību, jautājumā par spīdzināšanu un jautājumā par tiesnešu un advokātu neatkarību; |
| --- | --- |

11.

mudina ANO rīkot pēkšņu vizīti, kurā dotos trīs īpašie referenti jautājumā par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību, jautājumā par spīdzināšanu un jautājumā par tiesnešu un advokātu neatkarību;

| 12. | aicina priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi un dalībvalstis sadarboties, lai izstrādātu skaidru stratēģiju, nosakot, kā ES publiski un privāti aktīvi veicinās ieslodzīto aktīvistu un pārliecības dēļ ieslodzīto atbrīvošanu; aicina priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka tiek pieņemti Ārlietu padomes secinājumi par cilvēktiesību stāvokli Bahreinā, kuros būtu jāiekļauj konkrēta prasība nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot ieslodzītos aktīvistus; |
| --- | --- |

12.

aicina priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi un dalībvalstis sadarboties, lai izstrādātu skaidru stratēģiju, nosakot, kā ES publiski un privāti aktīvi veicinās ieslodzīto aktīvistu un pārliecības dēļ ieslodzīto atbrīvošanu; aicina priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka tiek pieņemti Ārlietu padomes secinājumi par cilvēktiesību stāvokli Bahreinā, kuros būtu jāiekļauj konkrēta prasība nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot ieslodzītos aktīvistus;

| 13. | atzinīgi vērtē Arābu valstu līgas lēmumu dibināt Arābu valstu cilvēktiesību tiesu Manamā un pauž cerību, ka tas var būt katalizators cilvēktiesību uzlabošanai visā reģionā; prasa Bahreinas valdībai, kā arī tās partneriem Arābu valstu līgā nodrošināt šīs tiesas integritāti, objektivitāti, efektivitāti un uzticamību; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Arābu valstu līgas lēmumu dibināt Arābu valstu cilvēktiesību tiesu Manamā un pauž cerību, ka tas var būt katalizators cilvēktiesību uzlabošanai visā reģionā; prasa Bahreinas valdībai, kā arī tās partneriem Arābu valstu līgā nodrošināt šīs tiesas integritāti, objektivitāti, efektivitāti un uzticamību;

| 14. | aicina Padomi pieņemt attiecīgus pasākumus, ja reformu process tiks apturēts vai cilvēktiesību stāvoklis pasliktināsies; |
| --- | --- |

14.

aicina Padomi pieņemt attiecīgus pasākumus, ja reformu process tiks apturēts vai cilvēktiesību stāvoklis pasliktināsies;

| 15. | aicina noteikt oficiālu moratoriju nāvessoda izpildei ar mērķi tuvākajā nākotnē nāvessodu atcelt vispār; |
| --- | --- |

15.

aicina noteikt oficiālu moratoriju nāvessoda izpildei ar mērķi tuvākajā nākotnē nāvessodu atcelt vispār;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0032.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0390.

(3)  OV C 247 E, 17.8.2012., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0470.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0274.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2014. gada 4. februāra

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/157 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/157

---

P7_TA(2014)0052

Pieprasījums aizstāvēt Lara Comi deputāta imunitāti

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Lara Comi imunitāti un privilēģijas (2014/2014(IMM))

(2017/C 093/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Lara Comi2013. gada 16. oktobra pieprasījumu aizstāvēt viņas imunitāti saistībā ar tiesvedību Ferrāras tiesā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lara Comi2013. gada 16. oktobra pieprasījumu aizstāvēt viņas imunitāti saistībā ar tiesvedību Ferrāras tiesā,

| — | pēc Lara Comi uzklausīšanas 2013. gada 5. novembrī saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Lara Comi uzklausīšanas 2013. gada 5. novembrī saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 8. un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 8. un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra lēmumu par pieprasījumu aizstāvēt Lara Comi imunitāti un privilēģijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra lēmumu par pieprasījumu aizstāvēt Lara Comi imunitāti un privilēģijas,

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un Reglamenta 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un Reglamenta 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0067/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0067/2014),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta deputāte Lara Comi ir pieprasījusi aizstāvēt viņas parlamentāro imunitāti, jo 2013. gada 1. oktobrī viņa ir saņēmusi pavēsti par ierašanos Ferrāras tiesā, kurā skatīs prasību par tāda kaitējuma atlīdzību, kas it kā esot nodarīts, viņai uzstājoties televīzijas pārraidītas politiskas debates laikā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta deputāte Lara Comi ir pieprasījusi aizstāvēt viņas parlamentāro imunitāti, jo 2013. gada 1. oktobrī viņa ir saņēmusi pavēsti par ierašanos Ferrāras tiesā, kurā skatīs prasību par tāda kaitējuma atlīdzību, kas it kā esot nodarīts, viņai uzstājoties televīzijas pārraidītas politiskas debates laikā;

| B. | tā kā 2013. gada 30. jūlijāLara Comi jau bija pieprasījusi aizstāvēt savu parlamentāro imunitāti saistībā ar Itālijas Republikas prokuratūras Ferrārā sākto juridisko procesu, jo tā bija saņēmusi sūdzību par tādu apmelošanu smagā formā, ko satur tie paši izteikumi, uz kuriem attiecas arī šis lēmums; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2013. gada 30. jūlijāLara Comi jau bija pieprasījusi aizstāvēt savu parlamentāro imunitāti saistībā ar Itālijas Republikas prokuratūras Ferrārā sākto juridisko procesu, jo tā bija saņēmusi sūdzību par tādu apmelošanu smagā formā, ko satur tie paši izteikumi, uz kuriem attiecas arī šis lēmums;

| C. | tā kā protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā, uz kuru konkrēti atsaucas Lara Comi, pieprasot aizstāvēt viņas imunitāti, ir noteikts, ka pret Eiropas Parlamenta deputātu nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā, uz kuru konkrēti atsaucas Lara Comi, pieprasot aizstāvēt viņas imunitāti, ir noteikts, ka pret Eiropas Parlamenta deputātu nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus;

| D. | tā kā, īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlamenta mērķis ir pirmām kārtām saglabāt savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošināt deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā, īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlamenta mērķis ir pirmām kārtām saglabāt savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošināt deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus;

| E. | tā kā Parlamentam ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz lēmumu par kāda Parlamenta deputāta pieprasījumu aizstāvēt viņa parlamentāro imunitāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlamentam ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz lēmumu par kāda Parlamenta deputāta pieprasījumu aizstāvēt viņa parlamentāro imunitāti;

| F. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi, ka deputāta viedoklis, kuru tas ir paudis ārpus Eiropas Parlamenta, var tikt uzskatīts par viedokli, kuru viņš ir izteicis, pildot savus pienākumus saskaņā ar protokola 8. pantu, tādējādi par galveno kritēriju uzskatot izteikuma raksturu un saturu, nevis vietu, kurā ir izteikti vārdi; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi, ka deputāta viedoklis, kuru tas ir paudis ārpus Eiropas Parlamenta, var tikt uzskatīts par viedokli, kuru viņš ir izteicis, pildot savus pienākumus saskaņā ar protokola 8. pantu, tādējādi par galveno kritēriju uzskatot izteikuma raksturu un saturu, nevis vietu, kurā ir izteikti vārdi;

| G. | tā kā imunitāte pret juridiskiem procesiem, kāda ir Eiropas Parlamenta deputātiem, attiecas arī uz civilprocesu; |
| --- | --- |

G.

tā kā imunitāte pret juridiskiem procesiem, kāda ir Eiropas Parlamenta deputātiem, attiecas arī uz civilprocesu;

| H. | tā kā Lara Comi uzaicināja uz minēto televīzijas raidījumu kā Eiropas Parlamenta deputāti, nevis kā personu, kas pārstāv kādu nacionālo partiju, kuru cita starpā jau pārstāvēja viena cita programmas viešņa, ievērojot valsts tiesību normas, ar kurām ir paredzēts nodrošināt politisko partiju locekļu līdzsvarotu pārstāvību vēlēšanu kampaņas laikā rīkotajās televīzijas debatēs, kā tas arī bija šajā gadījumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Lara Comi uzaicināja uz minēto televīzijas raidījumu kā Eiropas Parlamenta deputāti, nevis kā personu, kas pārstāv kādu nacionālo partiju, kuru cita starpā jau pārstāvēja viena cita programmas viešņa, ievērojot valsts tiesību normas, ar kurām ir paredzēts nodrošināt politisko partiju locekļu līdzsvarotu pārstāvību vēlēšanu kampaņas laikā rīkotajās televīzijas debatēs, kā tas arī bija šajā gadījumā;

| I. | piekrītot, ka mūsdienu demokrātijā politiskās debates notiek arī ārpus Parlamenta sienām un ka tiek izmantoti visdažādākie komunikācijas līdzekļi — sākot no paziņojumiem presē un beidzot ar internetu; |
| --- | --- |

I.

piekrītot, ka mūsdienu demokrātijā politiskās debates notiek arī ārpus Parlamenta sienām un ka tiek izmantoti visdažādākie komunikācijas līdzekļi — sākot no paziņojumiem presē un beidzot ar internetu;

| J. | tā kā minētajā televīzijas raidījumā Lara Comi uzstājās kā Eiropas Parlamenta deputāte, lai apspriestu politiskas problēmas, tostarp tādas, kas attiecas uz publisko iepirkumu un organizēto noziedzību, proti, par jautājumiem, kurus viņa ir vienmēr risinājusi, būdama Eiropas Parlamenta deputāte; |
| --- | --- |

J.

tā kā minētajā televīzijas raidījumā Lara Comi uzstājās kā Eiropas Parlamenta deputāte, lai apspriestu politiskas problēmas, tostarp tādas, kas attiecas uz publisko iepirkumu un organizēto noziedzību, proti, par jautājumiem, kurus viņa ir vienmēr risinājusi, būdama Eiropas Parlamenta deputāte;

| K. | tā kā nākamajā dienā deputāte Lara Comi debašu oponentam aizsūtīja savu atvainošanos, kuru pēc tam atkārtoja citā valsts televīzijas raidījumā, |
| --- | --- |

K.

tā kā nākamajā dienā deputāte Lara Comi debašu oponentam aizsūtīja savu atvainošanos, kuru pēc tam atkārtoja citā valsts televīzijas raidījumā,

| L. | tā kā konkrētā lieta attiecas uz tiem pašiem izteikumiem, par kuriem Eiropas Parlaments, 2014. gada 14. janvārī jau pieņēma lēmumu aizstāvēt deputātes Lara Comi imunitāti, jo tajā pašā Ferrāras tiesā tika skatīta pret viņu ierosināta krimināllieta, |
| --- | --- |

L.

tā kā konkrētā lieta attiecas uz tiem pašiem izteikumiem, par kuriem Eiropas Parlaments, 2014. gada 14. janvārī jau pieņēma lēmumu aizstāvēt deputātes Lara Comi imunitāti, jo tajā pašā Ferrāras tiesā tika skatīta pret viņu ierosināta krimināllieta,

| 1. | nolemj aizstāvēt Lara Comi imunitāti un privilēģijas; |
| --- | --- |

1.

nolemj aizstāvēt Lara Comi imunitāti un privilēģijas;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Itālijas Republikas kompetentajām iestādēm un Lara Comi. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Itālijas Republikas kompetentajām iestādēm un Lara Comi.

---

(1)  1964. gada 12. maija spriedums lietā 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier (Recueil, 195. lpp.), 1986. gada 10. jūlija spriedums lietā 149/85, Wybot/Faure u. c. (Recueil, 2403. lpp.), 2008. gada 15. oktobra spriedums lietā T-345/05, Mote/Parlaments (Krājums, II-2849. lpp.), 2008. gada 21. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-200/07 un C-201/07, Marra/De Gregorio un Clemente (Krājums, I-7929. lpp.), 2010. gada 19. marta spriedums lietā T-42/06, Gollnisch/Parlaments (Krājums, II-1135. lpp.), 2011. gada 6. septembra spriedums lietā C-163/10, Patriciello (Krājums, I-7565. lpp.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/159 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/159

---

P7_TA(2014)0053

Pieprasījums atcelt Zbigniew Ziobro deputāta imunitāti

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra lēmums par pieprasījumu atcelt Zbigniew Ziobro imunitāti (2013/2189(IMM))

(2017/C 093/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Zbigniew Ziobro imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko 2013. gada 24. jūnijā nosūtījis Polijas Republikas prokurors saistībā ar kriminālprocesu Varšavas pilsētas Centra rajona tiesas V (krimināllietu) departamentā [lietas Nr. V K199/12] un kas paziņots 2013. gada 9. septembra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zbigniew Ziobro imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko 2013. gada 24. jūnijā nosūtījis Polijas Republikas prokurors saistībā ar kriminālprocesu Varšavas pilsētas Centra rajona tiesas V (krimināllietu) departamentā [lietas Nr. V K199/12] un kas paziņots 2013. gada 9. septembra plenārsēdē,

| — | pēc Zbigniew Ziobro uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Zbigniew Ziobro uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 1. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 1. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0045/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0045/2014),

| A. | tā kā Polijas Republikas prokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Zbigniew Ziobro parlamentāro imunitāti saistībā ar tiesvedību par iespējamu noziedzīgu nodarījumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Polijas Republikas prokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Zbigniew Ziobro parlamentāro imunitāti saistībā ar tiesvedību par iespējamu noziedzīgu nodarījumu;

| B. | tā kā prokurora pieprasījums ir saistīts ar nodarījumu, par kuru saskaņā ar Polijas Kriminālkodeksa 212. panta 1. un 2. punktu iesniedz privātsūdzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā prokurora pieprasījums ir saistīts ar nodarījumu, par kuru saskaņā ar Polijas Kriminālkodeksa 212. panta 1. un 2. punktu iesniedz privātsūdzību;

| C. | tā kā saskaņā ar 8. pantu Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā pret Eiropas Parlamenta deputātiem nedrīkst veikt izmeklēšanas darbības, viņus nedrīkst aizturēt un pret viņiem nedrīkst sākt tiesvedību sakarā ar viņu viedokli, kas izteikts, pildot deputāta pienākumus, vai viņu balsojumu, pildot deputāta pienākumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar 8. pantu Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā pret Eiropas Parlamenta deputātiem nedrīkst veikt izmeklēšanas darbības, viņus nedrīkst aizturēt un pret viņiem nedrīkst sākt tiesvedību sakarā ar viņu viedokli, kas izteikts, pildot deputāta pienākumus, vai viņu balsojumu, pildot deputāta pienākumus;

| D. | tā kā saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savas valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta šīs valsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savas valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta šīs valsts parlamenta deputātiem;

| E. | tā kā saskaņā ar Polijas Republikas Konstitūcijas 105. pantu “deputātu nesauc pie atbildības par darbībām, kas saistītas ar deputāta pilnvaru darbības jomu, ne pilnvaru darbības laikā, ne arī pēc tam, kad pilnvaru termiņš ir pagājis. Par šādām darbībām deputāts ir atbildīgs vienīgi Sejmam, un, ja viņš ir aizskāris trešo pušu tiesības, viņu var saukt pie atbildības tiesā vienīgi ar Sejma piekrišanu”; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Polijas Republikas Konstitūcijas 105. pantu “deputātu nesauc pie atbildības par darbībām, kas saistītas ar deputāta pilnvaru darbības jomu, ne pilnvaru darbības laikā, ne arī pēc tam, kad pilnvaru termiņš ir pagājis. Par šādām darbībām deputāts ir atbildīgs vienīgi Sejmam, un, ja viņš ir aizskāris trešo pušu tiesības, viņu var saukt pie atbildības tiesā vienīgi ar Sejma piekrišanu”;

| F. | tā kā par imunitātes atcelšanu vai neatcelšanu konkrētā gadījumā var lemt tikai Parlaments; tā kā Parlaments, lai pieņemtu lēmumu par imunitātes saglabāšanu vai atcelšanu, var pienācīgi ņemt vērā deputāta nostāju (2); |
| --- | --- |

F.

tā kā par imunitātes atcelšanu vai neatcelšanu konkrētā gadījumā var lemt tikai Parlaments; tā kā Parlaments, lai pieņemtu lēmumu par imunitātes saglabāšanu vai atcelšanu, var pienācīgi ņemt vērā deputāta nostāju (2);

| G. | tā kā iespējamais nodarījums nav tieši vai acīmredzami saistīts ar Zbigniew Ziobro pienākumu izpildi Eiropas Parlamenta deputāta amatā un nav Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu izpildes ietvaros pausts viedoklis vai veikts balsojums, kā noteikts 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; |
| --- | --- |

G.

tā kā iespējamais nodarījums nav tieši vai acīmredzami saistīts ar Zbigniew Ziobro pienākumu izpildi Eiropas Parlamenta deputāta amatā un nav Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu izpildes ietvaros pausts viedoklis vai veikts balsojums, kā noteikts 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā;

| H. | tā kā pret Zbigniew Ziobro ierosinātais kriminālprocess nav saistīts ar to, ka viņš ir Eiropas Parlamenta deputāts; |
| --- | --- |

H.

tā kā pret Zbigniew Ziobro ierosinātais kriminālprocess nav saistīts ar to, ka viņš ir Eiropas Parlamenta deputāts;

| I. | tā kā šajā gadījumā Parlaments nav konstatējis pierādījumus par fumus persecutionis, t. i., pietiekami nopietnas un konkrētas aizdomas, ka lieta ierosināta nolūkā nodarīt politisku kaitējumu attiecīgajam deputātam; |
| --- | --- |

I.

tā kā šajā gadījumā Parlaments nav konstatējis pierādījumus par fumus persecutionis, t. i., pietiekami nopietnas un konkrētas aizdomas, ka lieta ierosināta nolūkā nodarīt politisku kaitējumu attiecīgajam deputātam;

| J. | tā kā pieprasījums ir iesniegts pretprasības rezultātā un šajā sakarā lēmums neatcelt deputāta imunitāti liegtu otrai privātajai personai vērsties tiesā aizstāvības nolūkā; |
| --- | --- |

J.

tā kā pieprasījums ir iesniegts pretprasības rezultātā un šajā sakarā lēmums neatcelt deputāta imunitāti liegtu otrai privātajai personai vērsties tiesā aizstāvības nolūkā;

| 1. | nolemj atcelt Zbigniew Ziobro deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Zbigniew Ziobro deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Polijas Republikas iestādei un Zbigniew Ziobro. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Polijas Republikas iestādei un Zbigniew Ziobro.

---

(1)  1964. gada 12. maija spriedums lietā 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier (Recueil, 195. lpp.), 1986. gada 10. jūlija spriedums lietā 149/85, Wybot/Faure u. c. (Recueil, 2403. lpp.), 2008. gada 15. oktobra spriedums lietā T-345/05, Mote/Parlaments (Krājums, II-2849. lpp.), 2008. gada 21. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-200/07 un C-201/07, Marra/De Gregorio un Clemente (Krājums, I-7929. lpp.), 2010. gada 19. marta spriedums lietā T-42/06, Gollnisch/Parlaments (Krājums, II-1135. lpp.), 2011. gada 6. septembra spriedums lietā C-163/10, Patriciello (Krājums, I-7565. lpp.

(2)  Lieta T-345/05 Mote/Parlaments, Krājums, II-2849. lpp., 28. punkts.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2014. gada 4. februāra

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/161 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/161

---

P7_TA(2014)0047

Grenlandes iekļaušana Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanā ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 attiecībā uz Grenlandes iekļaušanu Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanā (COM(2013)0427 – C7-0179/2013 – 2013/0198(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0427), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0427),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0179/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0179/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2014. gada 16. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2014. gada 16. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0467/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0467/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2013)0198

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 attiecībā uz Grenlandes iekļaušanu Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 257/2014.)

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/162

---

P7_TA(2014)0048

Grenlandes līdzdalība Kimberli procesa sertifikācijas sistēmā *

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko paredz noteikumus un procedūras Grenlandes līdzdalībai Kimberli procesa sertifikācijas sistēmā (COM(2013)0429 – C7-0232/2013 – 2013/0201(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2017/C 093/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2013)0429), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2013)0429),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0232/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0232/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0466/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0466/2013),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/163 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/163

---

P7_TA(2014)0049

Migrācija uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem (COM(2013)0937 – C7-0008/2014 – 2013/0449(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0937), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0937),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0008/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0008/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 22. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 22. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 21. janvāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 21. janvāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2014. gada 22. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2014. gada 22. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0036/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0036/2014),

| A. | tā kā steidzamības dēļ ir pamats sākt balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. protokola (par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu) 6. pantā, |
| --- | --- |

A.

tā kā steidzamības dēļ ir pamats sākt balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. protokola (par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu) 6. pantā,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P7_TC1-COD(2013)0449

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 248/2014.)

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/164 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/164

---

P7_TA(2014)0050

2012. gada Keiptaunas nolīgums par 1993. gada protokola, kas attiecas uz 1977. gada Torremolinosas Starptautisko konvenciju par zvejas kuģu drošumu, noteikumu īstenošanu ***

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis tiek pilnvarotas parakstīt vai ratificēt 2012. gada Keiptaunas nolīgumu par 1993. gada Torremolinosas protokola, kas attiecas uz 1977. gada Torremolinosas Starptautisko konvenciju par zvejas kuģu drošību, noteikumu īstenošanu vai pievienoties tam (13408/2013 – C7-0389/2013 – 2013/0020(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 093/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13408/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13408/2013),

| — | ņemot vērā 2012. gada Keiptaunas nolīgumu par 1993. gada protokola, kas attiecas uz 1977. gada Torremolinosas Starptautisko konvenciju par zvejas kuģu drošību, noteikumu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada Keiptaunas nolīgumu par 1993. gada protokola, kas attiecas uz 1977. gada Torremolinosas Starptautisko konvenciju par zvejas kuģu drošību, noteikumu īstenošanu,

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 5. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 8. punktu (C7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 5. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 8. punktu (C7-0389/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0040/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A7-0040/2014),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/165 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/165

---

P7_TA(2014)0054

Brīvas pārvietošanās veicināšana, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pilsoņu un uzņēmumu brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu Eiropas Savienībā, un grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1024/2012 (COM(2013)0228 – C7-0111/2013 – 2013/0119(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0228), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0228),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 21. panta 2. punktu un 114. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 21. panta 2. punktu un 114. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0111/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Rumānijas Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Rumānijas Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0017/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0017/2014),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 52. lpp.

---

P7_TC1-COD(2013)0119

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014 par pilsoņu un uzņēmumu brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu Eiropas Savienībā, un grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1024/2012

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 21. panta 2. punktu un 114. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Savienība ir izvirzījusi mērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta personu brīva pārvietošanās. Savienība ir izvirzījusi arī mērķi izveidot iekšējo tirgu un nodrošināt tā darbību. Lai Savienības pilsoņi un uzņēmumi vai citi komersanti varētu izlietot savas tiesības uz brīvu pārvietošanos iekšējā tirgū, Savienībai būtu jāpieņem konkrēti pasākumi, ar ko vienkāršotu pastāvošās administratīvās formalitātes saistībā ar noteiktu publisko dokumentu pārrobežu akceptēšanu. |
| --- | --- |

(1)

Savienība ir izvirzījusi mērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta personu brīva pārvietošanās. Savienība ir izvirzījusi arī mērķi izveidot iekšējo tirgu un nodrošināt tā darbību. Lai Savienības pilsoņi un uzņēmumi vai citi komersanti varētu izlietot savas tiesības uz brīvu pārvietošanos iekšējā tirgū, Savienībai būtu jāpieņem konkrēti pasākumi, ar ko vienkāršotu pastāvošās administratīvās formalitātes saistībā ar noteiktu publisko dokumentu pārrobežu akceptēšanu.

| (2) | Legalizācija un Apostille ir administratīvas formalitātes, kas pašlaik ir jāievēro, lai kādā dalībvalstī izdotu publisku dokumentu varētu izmantot oficiāliem nolūkiem citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(2)

Legalizācija un Apostille ir administratīvas formalitātes, kas pašlaik ir jāievēro, lai kādā dalībvalstī izdotu publisku dokumentu varētu izmantot oficiāliem nolūkiem citā dalībvalstī.

| (3) | Tie ir novecojuši un nesamērīgi mehānismi publisko dokumentu autentiskuma pierādīšanai. Būtu jāievieš vienkāršāka sistēma. Turklāt gadījumiem, kad pastāv pamatotas šaubas par publisku dokumentu autentiskumu, vajadzētu darīt pieejamu efektīvāku mehānismu administratīvai sadarbībai starp dalībvalstīm. Šādam mehānismam būtu jāstiprina dalībvalstu savstarpējā uzticēšanās iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(3)

Tie ir novecojuši un nesamērīgi mehānismi publisko dokumentu autentiskuma pierādīšanai. Būtu jāievieš vienkāršāka sistēma. Turklāt gadījumiem, kad pastāv pamatotas šaubas par publisku dokumentu autentiskumu, vajadzētu darīt pieejamu efektīvāku mehānismu administratīvai sadarbībai starp dalībvalstīm. Šādam mehānismam būtu jāstiprina dalībvalstu savstarpējā uzticēšanās iekšējā tirgū.

| (4) | Publisku dokumentu autentiskuma pierādīšanu

  patiesuma pārbaudi
  starp dalībvalstīm regulē dažādas starptautiskas konvencijas un nolīgumi. Šīs konvencijas un nolīgumi jau pastāvēja pirms administratīvās un tiesu iestāžu sadarbības izveides Savienības līmenī, tostarp Savienības nozaru tiesību aktu pieņemšanas saistībā ar noteiktu publisko dokumentu pārrobežu akceptēšanu. Jebkurā gadījumā šajos instrumentos noteiktās prasības var apgrūtināt pilsoņus un uzņēmumus vai cita veida komersantus un nenodrošina apmierinošus risinājumus, lai atvieglotu publisko dokumentu akceptēšanu starp dalībvalstīm. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(4)

Publisku dokumentu autentiskuma pierādīšanu

  patiesuma pārbaudi
  starp dalībvalstīm regulē dažādas starptautiskas konvencijas un nolīgumi. Šīs konvencijas un nolīgumi jau pastāvēja pirms administratīvās un tiesu iestāžu sadarbības izveides Savienības līmenī, tostarp Savienības nozaru tiesību aktu pieņemšanas saistībā ar noteiktu publisko dokumentu pārrobežu akceptēšanu. Jebkurā gadījumā šajos instrumentos noteiktās prasības var apgrūtināt pilsoņus un uzņēmumus vai cita veida komersantus un nenodrošina apmierinošus risinājumus, lai atvieglotu publisko dokumentu akceptēšanu starp dalībvalstīm. [Gr. 1]

| (5) | Šās regulas darbības

  piemērošanas
  jomai būtu jāattiecas uz
  konkrētiem
  publiskiem dokumentiem, ko izdod dalībvalstu iestādes un kam ir oficiāla pierādījuma spēks attiecībā uz dzimšanas faktu, miršanas faktu, vārdu un uzvārdu, laulību, reģistrētām partnerattiecībām, vecāku varu, adopciju, uzturēšanās vietu, pilsonību, valstspiederību, nekustamo īpašumu, uzņēmuma vai cita veida komersanta juridisko statusu un pārstāvību, intelektuālā īpašuma tiesībām un kriminālas sodāmības (ne)esamību. Minēto publisko dokumentu kategoriju akceptēšanas vienkāršošanai starp dalībvalstīm vajadzētu nest jūtamus ieguvumus Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem vai cita veida komersantiem. Dokumenti, ko sagatavojušas fiziskas personas, būtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības

  piemērošanas
  jomas, ņemot vērā to atšķirīgo juridisko raksturu. Arī dokumentiem, ko sagatavojušas trešo valstu iestādes, nevajadzētu būt šās regulas darbības

  piemērošanas
  jomā.
  Šīs regulas piemērošanas jomai nebūtu jāattiecas uz dokumentiem, kuros iekļauta vienošanās starp divām vai vairākām pusēm. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(5)

Šās regulas darbības

  piemērošanas
  jomai būtu jāattiecas uz
  konkrētiem
  publiskiem dokumentiem, ko izdod dalībvalstu iestādes un kam ir oficiāla pierādījuma spēks attiecībā uz dzimšanas faktu, miršanas faktu, vārdu un uzvārdu, laulību, reģistrētām partnerattiecībām, vecāku varu, adopciju, uzturēšanās vietu, pilsonību, valstspiederību, nekustamo īpašumu, uzņēmuma vai cita veida komersanta juridisko statusu un pārstāvību, intelektuālā īpašuma tiesībām un kriminālas sodāmības (ne)esamību. Minēto publisko dokumentu kategoriju akceptēšanas vienkāršošanai starp dalībvalstīm vajadzētu nest jūtamus ieguvumus Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem vai cita veida komersantiem. Dokumenti, ko sagatavojušas fiziskas personas, būtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības

  piemērošanas
  jomas, ņemot vērā to atšķirīgo juridisko raksturu. Arī dokumentiem, ko sagatavojušas trešo valstu iestādes, nevajadzētu būt šās regulas darbības

  piemērošanas
  jomā.
  Šīs regulas piemērošanas jomai nebūtu jāattiecas uz dokumentiem, kuros iekļauta vienošanās starp divām vai vairākām pusēm. [Gr. 2]

| (6) | Šās regulas mērķis nav grozīt

  Šī regula negroza
  dalībvalstu materiālās tiesības attiecībā uz dzimšanas faktu, miršanas faktu, vārdu un uzvārdu, laulību, reģistrētām partnerattiecībām, vecāku varu, adopciju, uzturēšanās vietu, pilsonību vai valstspiederību, nekustamo īpašumu, uzņēmuma vai cita veida komersanta

  dažādiem juridiskajiem faktiem un fizisku vai juridisku personu
  juridisko statusu, intelektuālā īpašuma tiesībām vai kriminālas sodāmības (ne)esamību.
  Būtu jāizslēdz dokumenti, kuros iekļauta vienošanās starp divām vai vairākām pusēm. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(6)

Šās regulas mērķis nav grozīt

  Šī regula negroza
  dalībvalstu materiālās tiesības attiecībā uz dzimšanas faktu, miršanas faktu, vārdu un uzvārdu, laulību, reģistrētām partnerattiecībām, vecāku varu, adopciju, uzturēšanās vietu, pilsonību vai valstspiederību, nekustamo īpašumu, uzņēmuma vai cita veida komersanta

  dažādiem juridiskajiem faktiem un fizisku vai juridisku personu
  juridisko statusu, intelektuālā īpašuma tiesībām vai kriminālas sodāmības (ne)esamību.
  Būtu jāizslēdz dokumenti, kuros iekļauta vienošanās starp divām vai vairākām pusēm. [Gr. 3]

| (7) | Lai veicinātu pilsoņu un uzņēmumu vai cita veida komersantu brīvu pārvietošanos Savienībā, noteiktas publisko dokumentu kategorijas būtu jāatbrīvo no jebkāda veida legalizācijas vai līdzīgām formalitātēm

  apostille
  . |
| --- | --- |

(7)

Lai veicinātu pilsoņu un uzņēmumu vai cita veida komersantu brīvu pārvietošanos Savienībā, noteiktas publisko dokumentu kategorijas būtu jāatbrīvo no jebkāda veida legalizācijas vai līdzīgām formalitātēm

  apostille
  .

| (8) | Turklāt, lai atvieglotu publisko dokumentu akceptēšanu starp dalībvalstīm, būtu jāvienkāršo citas formalitātes saistībā ar publisko dokumentu pārrobežu apriti, proti, prasība iesniegt apliecinātas kopijas un tulkojumus. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt, lai atvieglotu publisko dokumentu akceptēšanu starp dalībvalstīm, būtu jāvienkāršo citas formalitātes saistībā ar publisko dokumentu pārrobežu apriti, proti, prasība iesniegt apliecinātas kopijas un tulkojumus.

| (9) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību Savienībā,
  būtu jānosaka atbilstīgi drošības pasākumi, kas novērstu krāpšanu un publisku dokumentu viltojumus apritē starp dalībvalstīm. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību Savienībā,
  būtu jānosaka atbilstīgi drošības pasākumi, kas novērstu krāpšanu un publisku dokumentu viltojumus apritē starp dalībvalstīm. [Gr. 4]

| (10) | Lai nodrošinātu ātru un drošu informācijas pārrobežu apmaiņu un atvieglotu savstarpēju palīdzību, ar šo regulu būtu jāizveido administratīva sadarbība starp dalībvalstu norīkotām iestādēm. Šāda administratīvā sadarbība būtu jābalsta uz Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (3). |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu ātru un drošu informācijas pārrobežu apmaiņu un atvieglotu savstarpēju palīdzību, ar šo regulu būtu jāizveido administratīva sadarbība starp dalībvalstu norīkotām iestādēm. Šāda administratīvā sadarbība būtu jābalsta uz Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (3).

| (11) | Tādējādi Regula (ES) Nr. 1024/2012 būtu jāgroza, šo regulu pievienojot to noteikumu sarakstam, kurus īsteno, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu. |
| --- | --- |

(11)

Tādējādi Regula (ES) Nr. 1024/2012 būtu jāgroza, šo regulu pievienojot to noteikumu sarakstam, kurus īsteno, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu.

| (12) | Tās dalībvalsts iestādēm, kurā iesniedz publisku dokumentu vai tā apliecinātu kopiju, gadījumos, ja pastāv pamatotas šaubas par to autentiskumu, vajadzētu būt iespējai iesniegt informācijas pieprasījumus attiecīgajām iestādēm dalībvalstī, kurā šie dokumenti izdoti, šajā nolūkā Iekšējā tirgus informācijas sistēmu izmantojot tieši vai ar savas dalībvalsts centrālās iestādes starpniecību. Tāda pati iespēja būtu jāparedz struktūrām, kurām ar likumu vai administratīvu lēmumu uzdots īstenot valsts pārvaldes uzdevumus. Pieprasījuma saņēmējām iestādēm uz šādu pieprasījumu būtu jāatbild iespējami īsākā laikā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā viena mēneša laikā. Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde atbildē neapstiprina publiskā dokumenta vai tā apliecinātas kopijas autentiskumu, pieprasījuma iesniedzējai iestādei nevajadzētu būt pienākumam dokumentu akceptēt. |
| --- | --- |

(12)

Tās dalībvalsts iestādēm, kurā iesniedz publisku dokumentu vai tā apliecinātu kopiju, gadījumos, ja pastāv pamatotas šaubas par to autentiskumu, vajadzētu būt iespējai iesniegt informācijas pieprasījumus attiecīgajām iestādēm dalībvalstī, kurā šie dokumenti izdoti, šajā nolūkā Iekšējā tirgus informācijas sistēmu izmantojot tieši vai ar savas dalībvalsts centrālās iestādes starpniecību. Tāda pati iespēja būtu jāparedz struktūrām, kurām ar likumu vai administratīvu lēmumu uzdots īstenot valsts pārvaldes uzdevumus. Pieprasījuma saņēmējām iestādēm uz šādu pieprasījumu būtu jāatbild iespējami īsākā laikā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā viena mēneša laikā. Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde atbildē neapstiprina publiskā dokumenta vai tā apliecinātas kopijas autentiskumu, pieprasījuma iesniedzējai iestādei nevajadzētu būt pienākumam dokumentu akceptēt.

| (13) | Iestādēm vajadzētu gūt labumu no IMI pieejamajām funkcijām, tostarp iespējām izmantot daudzvalodu sakaru sistēmu, iepriekš iztulkotus un standarta jautājumus un atbildes, kā arī iekšējā tirgū izmantoto publisko dokumentu paraugu repozitāriju. |
| --- | --- |

(13)

Iestādēm vajadzētu gūt labumu no IMI pieejamajām funkcijām, tostarp iespējām izmantot daudzvalodu sakaru sistēmu, iepriekš iztulkotus un standarta jautājumus un atbildes, kā arī iekšējā tirgū izmantoto publisko dokumentu paraugu repozitāriju.

| (14) | Dalībvalstu centrālajām iestādēm būtu jāsniedz palīdzība saistībā ar informācijas pieprasījumiem, jo īpaši jānosūta un jāpieņem šie pieprasījumi un jāsniedz visa attiecībā uz šiem pieprasījumiem vajadzīgā informācija. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstu centrālajām iestādēm būtu jāsniedz palīdzība saistībā ar informācijas pieprasījumiem, jo īpaši jānosūta un jāpieņem šie pieprasījumi un jāsniedz visa attiecībā uz šiem pieprasījumiem vajadzīgā informācija.

| (15) | Centrālajām iestādēm būtu jāveic visi citi vajadzīgie pasākumi, lai atvieglotu šās regulas piemērošanu, jo īpaši lai apmainītos ar paraugpraksi attiecībā uz publisko dokumentu akceptēšanu starp dalībvalstīm, sniegtu un regulāri atjauninātu paraugpraksi attiecībā uz krāpšanas novēršanu saistībā ar publiskajiem dokumentiem un attiecībā uz publisko dokumentu elektronisko versiju izmantošanas veicināšanu. Turklāt centrālajām iestādēm ar Iekšējā tirgus informācijas sistēmas repozitārija palīdzību būtu jāizveido valsts publisko dokumentu paraugi. Šim nolūkam vajadzētu izmantot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, kas izveidots ar Padomes Lēmumu Nr. 2001/470/EK (4). |
| --- | --- |

(15)

Centrālajām iestādēm būtu jāveic visi citi vajadzīgie pasākumi, lai atvieglotu šās regulas piemērošanu, jo īpaši lai apmainītos ar paraugpraksi attiecībā uz publisko dokumentu akceptēšanu starp dalībvalstīm, sniegtu un regulāri atjauninātu paraugpraksi attiecībā uz krāpšanas novēršanu saistībā ar publiskajiem dokumentiem un attiecībā uz publisko dokumentu elektronisko versiju izmantošanas veicināšanu. Turklāt centrālajām iestādēm ar Iekšējā tirgus informācijas sistēmas repozitārija palīdzību būtu jāizveido valsts publisko dokumentu paraugi. Šim nolūkam vajadzētu izmantot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, kas izveidots ar Padomes Lēmumu Nr. 2001/470/EK (4).

| (15.a) | Komisijai pēc iespējas drīz būtu jāuzsāk dalībvalstīs kopīgi izmantojamos publiskajos dokumentos esošā standarta formulējuma tulkošana, lai atvieglotu to apriti starp dalībvalstīm. Lai izvairītos no pārpratumiem un atvieglotu saziņu, šāda veida tulkojumi tad būtu jādara pieejami gan publiskai izmantošanai, gan izmantošanai iestādēs, līdzīgi kā tas jau notiek PRADO datubāzē dokumentu identificēšanai. Pastāvot šaubām, daudzos gadījumos tas paātrinās Iekšējā tirgus informācijas (IMI) sistēmas izmantošanu saziņai starp centrālajām iestādēm. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(15.a)

Komisijai pēc iespējas drīz būtu jāuzsāk dalībvalstīs kopīgi izmantojamos publiskajos dokumentos esošā standarta formulējuma tulkošana, lai atvieglotu to apriti starp dalībvalstīm. Lai izvairītos no pārpratumiem un atvieglotu saziņu, šāda veida tulkojumi tad būtu jādara pieejami gan publiskai izmantošanai, gan izmantošanai iestādēs, līdzīgi kā tas jau notiek PRADO datubāzē dokumentu identificēšanai. Pastāvot šaubām, daudzos gadījumos tas paātrinās Iekšējā tirgus informācijas (IMI) sistēmas izmantošanu saziņai starp centrālajām iestādēm. [Gr. 5]

| (16) | Lai izvairītos no nepieciešamības Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem vai cita veida komersantiem iesniegt tulkojumus gadījumos, kad tie citkārt tiktu pieprasīti, visās Savienības oficiālajās valodās būtu jāizveido Savienības daudzvalodu standarta veidlapas publiskajiem dokumentiem attiecībā uz dzimšanas faktu, miršanas faktu, laulību, reģistrētām partnerattiecībām un uzņēmuma vai cita veida komersanta

  dažādiem juridiskajiem faktiem un fizisko vai juridisko personu
  juridisko statusu un pārstāvību. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(16)

Lai izvairītos no nepieciešamības Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem vai cita veida komersantiem iesniegt tulkojumus gadījumos, kad tie citkārt tiktu pieprasīti, visās Savienības oficiālajās valodās būtu jāizveido Savienības daudzvalodu standarta veidlapas publiskajiem dokumentiem attiecībā uz dzimšanas faktu, miršanas faktu, laulību, reģistrētām partnerattiecībām un uzņēmuma vai cita veida komersanta

  dažādiem juridiskajiem faktiem un fizisko vai juridisko personu
  juridisko statusu un pārstāvību. [Gr. 6]

| (17) | Savienības daudzvalodu standarta veidlapas pēc pieprasījuma būtu jāizsniedz pilsoņiem un uzņēmumiem vai cita veida komersantiem, kuri ir tiesīgi izdevējā dalībvalstī saņemt līdzvērtīgus

  izdevējas dalībvalsts izdotos
  publiskos dokumentus
  , kas apliecina tajos minētos attiecīgos juridiskos faktus un darījumus
  , un to izsniegšanai piemērojami vienādi noteikumi Standarta veidlapām vajadzētu būt tādam pašam oficiāla pierādījuma spēkam kā līdzvērtīgiem publiskiem dokumentiem, ko sagatavojušas izdevējas dalībvalsts iestādes, Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem vai cita veida komersantiem katrā atsevišķā gadījumā atstājot izvēli, vai izmantot standarta veidlapas vai līdzvērtīgos valsts dokumentus. Savienības daudzvalodu standarta veidlapām nevajadzētu radīt juridiskas sekas attiecībā uz to satura atzīšanu dalībvalstīs, kur tās iesniegtas. Komisijai būtu jāizstrādā sīki norādījumi par to izmantošanu, nosakot centrālās iestādes šim nolūkam. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(17)

Savienības daudzvalodu standarta veidlapas pēc pieprasījuma būtu jāizsniedz pilsoņiem un uzņēmumiem vai cita veida komersantiem, kuri ir tiesīgi izdevējā dalībvalstī saņemt līdzvērtīgus

  izdevējas dalībvalsts izdotos
  publiskos dokumentus
  , kas apliecina tajos minētos attiecīgos juridiskos faktus un darījumus
  , un to izsniegšanai piemērojami vienādi noteikumi Standarta veidlapām vajadzētu būt tādam pašam oficiāla pierādījuma spēkam kā līdzvērtīgiem publiskiem dokumentiem, ko sagatavojušas izdevējas dalībvalsts iestādes, Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem vai cita veida komersantiem katrā atsevišķā gadījumā atstājot izvēli, vai izmantot standarta veidlapas vai līdzvērtīgos valsts dokumentus. Savienības daudzvalodu standarta veidlapām nevajadzētu radīt juridiskas sekas attiecībā uz to satura atzīšanu dalībvalstīs, kur tās iesniegtas. Komisijai būtu jāizstrādā sīki norādījumi par to izmantošanu, nosakot centrālās iestādes šim nolūkam. [Gr. 7]

| (18) | Lai varētu izmantot mūsdienu sakaru tehnoloģijas, Komisijai būtu jāizstrādā Savienības daudzvalodu standarta veidlapu elektroniskās versijas vai citi elektroniskai apmaiņai pielāgoti formāti. |
| --- | --- |

(18)

Lai varētu izmantot mūsdienu sakaru tehnoloģijas, Komisijai būtu jāizstrādā Savienības daudzvalodu standarta veidlapu elektroniskās versijas vai citi elektroniskai apmaiņai pielāgoti formāti.

| (19) | Būtu jāprecizē šās regulas saistība ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. Šajā sakarā šai regulai nevajadzētu skart to Savienības tiesību aktu piemērošanu, kuros iekļauti noteikumi par legalizāciju, līdzīgām formalitātēm

  apostille
  vai citām formalitātēm, bet gan tos papildināt. Šai regulai turklāt nevajadzētu skart Savienības tiesību aktu piemērošanu par elektronisko parakstu un elektronisko identifikāciju. Visbeidzot, šai regulai nevajadzētu skart citu sistēmu izmantošanu administratīvajai sadarbībai, kas izveidotas ar Savienības tiesību aktiem un paredzētas informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm īpašās jomās. Šo regulu var piemērot sinerģijā ar šādām īpašām sistēmām. |
| --- | --- |

(19)

Būtu jāprecizē šās regulas saistība ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. Šajā sakarā šai regulai nevajadzētu skart to Savienības tiesību aktu piemērošanu, kuros iekļauti noteikumi par legalizāciju, līdzīgām formalitātēm

  apostille
  vai citām formalitātēm, bet gan tos papildināt. Šai regulai turklāt nevajadzētu skart Savienības tiesību aktu piemērošanu par elektronisko parakstu un elektronisko identifikāciju. Visbeidzot, šai regulai nevajadzētu skart citu sistēmu izmantošanu administratīvajai sadarbībai, kas izveidotas ar Savienības tiesību aktiem un paredzētas informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm īpašās jomās. Šo regulu var piemērot sinerģijā ar šādām īpašām sistēmām.

| (20) | Lai nodrošinātu saskanību ar šās regulas vispārējiem mērķiem, attiecībās starp dalībvalstīm tai vajadzētu prevalēt pār divpusējām vai daudzpusējām konvencijām, kuru puses ir dalībvalstis un kuras attiecas uz šajā regulā reglamentētiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu saskanību ar šās regulas vispārējiem mērķiem, attiecībās starp dalībvalstīm tai vajadzētu prevalēt pār divpusējām vai daudzpusējām konvencijām, kuru puses ir dalībvalstis un kuras attiecas uz šajā regulā reglamentētiem jautājumiem.

| (21) | Lai atvieglotu šās regulas piemērošanu, dalībvalstīm būtu Komisijai jāpaziņo savu centrālo iestāžu kontaktinformācija. Šī informācija būtu jādara pieejama sabiedrībai, jo īpaši izmantojot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās. |
| --- | --- |

(21)

Lai atvieglotu šās regulas piemērošanu, dalībvalstīm būtu Komisijai jāpaziņo savu centrālo iestāžu kontaktinformācija. Šī informācija būtu jādara pieejama sabiedrībai, jo īpaši izmantojot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās.

| (21.a) | Tā kā Savienības struktūrām, organizācijām un citām iestādēm, kā arī Eiropas skolām aizvien biežāk ir jāveic tieši administratīvi uzdevumi, attiecībā uz publisku dokumentu izdošanu un akceptēšanu tās jāpielīdzina dalībvalstu iestādēm. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(21.a)

Tā kā Savienības struktūrām, organizācijām un citām iestādēm, kā arī Eiropas skolām aizvien biežāk ir jāveic tieši administratīvi uzdevumi, attiecībā uz publisku dokumentu izdošanu un akceptēšanu tās jāpielīdzina dalībvalstu iestādēm. [Gr. 8]

| (22) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību (7. pants), tiesības uz personas datu aizsardzību (8. pants), tiesības stāties laulībā un izveidot ģimeni (9. pants), brīvība izvēlēties profesiju un tiesības strādāt (15. pants), darījumdarbības brīvība (16. pants) un pārvietošanās un uzturēšanās brīvība (45. pants). Šī regula būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(22)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību (7. pants), tiesības uz personas datu aizsardzību (8. pants), tiesības stāties laulībā un izveidot ģimeni (9. pants), brīvība izvēlēties profesiju un tiesības strādāt (15. pants), darījumdarbības brīvība (16. pants) un pārvietošanās un uzturēšanās brīvība (45. pants). Šī regula būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.

| (23) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (5) reglamentē personas datu apstrādi, ko šās regulas kontekstā dalībvalstu norīkotu neatkarīgu valsts iestāžu uzraudzībā veic dalībvalstīs. Jebkādai informācijas un dokumentu apmaiņai vai nosūtīšanai, ko veic dalībvalstu iestādes, vajadzētu atbilst Direktīvai 95/46/EK. Turklāt šādai apmaiņai un nosūtīšanai būtu jākalpo konkrētam nolūkam, lai iestādes varētu pārbaudīt publisko dokumentu autentiskumu, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, un tā nedrīkstētu katrā atsevišķā gadījumā pārsniegt šo iestāžu kompetences jomas. |
| --- | --- |

(23)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (5) reglamentē personas datu apstrādi, ko šās regulas kontekstā dalībvalstu norīkotu neatkarīgu valsts iestāžu uzraudzībā veic dalībvalstīs. Jebkādai informācijas un dokumentu apmaiņai vai nosūtīšanai, ko veic dalībvalstu iestādes, vajadzētu atbilst Direktīvai 95/46/EK. Turklāt šādai apmaiņai un nosūtīšanai būtu jākalpo konkrētam nolūkam, lai iestādes varētu pārbaudīt publisko dokumentu autentiskumu, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, un tā nedrīkstētu katrā atsevišķā gadījumā pārsniegt šo iestāžu kompetences jomas.

| (24) | Ņemot vērā, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Priekšmets, darbības joma un definīcijas

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu no legalizācijas vai līdzīgām formalitātēm atbrīvo noteiktus dalībvalstu iestāžu izdotus publiskos dokumentus un vienkāršo citas formalitātes saistībā ar to akceptēšanu.

Ar regulu turklāt izveido Savienības daudzvalodu standarta veidlapas attiecībā uz dzimšanas faktu, miršanas faktu, laulību, reģistrētām partnerattiecībām un uzņēmuma vai cita veida komersanta

  juridiskajiem faktiem un fizisko vai juridisko personu
  juridisko statusu un pārstāvību. [Gr. 9]

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro tādu publisku dokumentu akceptēšanai, kas jāiesniedz citas dalībvalsts iestādēm. [Gr. neattiecas uz tekstu latviešu valodā]

2.   Šī regula neattiecas uz citu dalībvalstu iestāžu izdoto publisko dokumentu satura atzīšanu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| (1) | “publiski dokumenti” ir dokumenti, ko izdevušas kādas dalībvalsts
  vai Savienības
  iestādes
  , tostarp 11. pantā minētās Savienības daudzvalodu standarta veidlapas,
  un kam ir oficiāla pierādījuma spēks attiecībā uz:






  a) | dzimšanas faktu;

  fiziskas personas identitāti; |
| --- | --- | --- |

(1)

“publiski dokumenti” ir dokumenti, ko izdevušas kādas dalībvalsts
  vai Savienības
  iestādes
  , tostarp 11. pantā minētās Savienības daudzvalodu standarta veidlapas,
  un kam ir oficiāla pierādījuma spēks attiecībā uz:

a)

dzimšanas faktu;

  fiziskas personas identitāti;

| b) | miršanas faktu;

  fiziskas personas parakstu; |
| --- | --- |

b)

miršanas faktu;

  fiziskas personas parakstu;

| c) | vārdu un uzvārdu;

  fiziskas personas civilstāvokli un radniecību; |
| --- | --- |

c)

vārdu un uzvārdu;

  fiziskas personas civilstāvokli un radniecību;

| d) | laulību un reģistrētām partnerattiecībām; |
| --- | --- |

d)

laulību un reģistrētām partnerattiecībām;

| e) | vecāku varu; |
| --- | --- |

e)

vecāku varu;

| f) | adopciju; |
| --- | --- |

f)

adopciju;

| g) | uzturēšanās vietu; |
| --- | --- |

g)

uzturēšanās vietu;

| ga) | pilsoņu tiesībām un vēlēšanu tiesībām; |
| --- | --- |

ga)

pilsoņu tiesībām un vēlēšanu tiesībām;

| gb) | imigrācijas statusu; |
| --- | --- |

gb)

imigrācijas statusu;

| gc) | kvalifikāciju un izglītības un tālākizglītības dokumentiem; |
| --- | --- |

gc)

kvalifikāciju un izglītības un tālākizglītības dokumentiem;

| gd) | veselības stāvokli, tostarp oficiāli atzītu invaliditāti; |
| --- | --- |

gd)

veselības stāvokli, tostarp oficiāli atzītu invaliditāti;

| ge) | tiesībām vadīt un ekspluatēt sauszemes, gaisa un jūras transportlīdzekļus; |
| --- | --- |

ge)

tiesībām vadīt un ekspluatēt sauszemes, gaisa un jūras transportlīdzekļus;

| h) | pilsonību un valstspiederību; |
| --- | --- |

h)

pilsonību un valstspiederību;

| i) | nekustamo īpašumu; |
| --- | --- |

i)

nekustamo īpašumu;

| j) | uzņēmuma vai cita veida komersanta juridisko statusu un pārstāvību; |
| --- | --- |

j)

uzņēmuma vai cita veida komersanta juridisko statusu un pārstāvību;

| ja) | citu juridisko personu juridisko statusu un pārstāvību; |
| --- | --- |

ja)

citu juridisko personu juridisko statusu un pārstāvību;

| jb) | fiziskas vai juridiskas personas nodokļu maksātāja saistībām un statusu; |
| --- | --- |

jb)

fiziskas vai juridiskas personas nodokļu maksātāja saistībām un statusu;

| jc) | īpašuma nodokļu un muitas statusu; |
| --- | --- |

jc)

īpašuma nodokļu un muitas statusu;

| jd) | visa veida tiesībām uz sociālo nodrošinājumu; |
| --- | --- |

jd)

visa veida tiesībām uz sociālo nodrošinājumu;

| k) | intelektuālā īpašuma aizsardzībai; |
| --- | --- |

k)

intelektuālā īpašuma aizsardzībai;

| l) | kriminālas sodāmības (ne)esamību
  un/vai ierakstiem kriminālās sodāmības reģistrā
  . [Gr. 11] |
| --- | --- |

l)

kriminālas sodāmības (ne)esamību
  un/vai ierakstiem kriminālās sodāmības reģistrā
  . [Gr. 11]

| (2) | “iestāde” ir dalībvalsts pārvaldes iestāde vai struktūra, kurai ar likumu vai administratīvu lēmumu uzdots īstenot valsts pārvaldes uzdevumus
  , tostarp tiesas vai notāri, kas izdod 1. punktā minētos publiskos dokumentus, vai Savienības iestāde
  ; [Gr. 12] |
| --- | --- |

(2)

“iestāde” ir dalībvalsts pārvaldes iestāde vai struktūra, kurai ar likumu vai administratīvu lēmumu uzdots īstenot valsts pārvaldes uzdevumus
  , tostarp tiesas vai notāri, kas izdod 1. punktā minētos publiskos dokumentus, vai Savienības iestāde
  ; [Gr. 12]

| (2.a) | “Savienības iestādes” ir Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, kā arī Eiropas skolas; [Gr. 13] |
| --- | --- |

(2.a)

“Savienības iestādes” ir Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, kā arī Eiropas skolas; [Gr. 13]

| (3) | “legalizācija” ir oficiāla procedūra, lai apliecinātu valsts amatpersonas paraksta autentiskumu, statusu, kādā rīkojusies persona, kura parakstījusi dokumentu, un vajadzības gadījumā dokumenta zīmoga vai spiedoga identitāti; |
| --- | --- |

(3)

“legalizācija” ir oficiāla procedūra, lai apliecinātu valsts amatpersonas paraksta autentiskumu, statusu, kādā rīkojusies persona, kura parakstījusi dokumentu, un vajadzības gadījumā dokumenta zīmoga vai spiedoga identitāti;

| (4) | “līdzīgas formalitātes”

  “Apostille”
  ir apliecinājuma pievienošana saskaņā ar 1961. gada Hāgas Konvenciju par ārvalstu publisko dokumentu legalizācijas prasības atcelšanu; [Gr. 14. Šis grozījums attiecas uz visu tekstu] |
| --- | --- |

(4)

“līdzīgas formalitātes”

  “Apostille”
  ir apliecinājuma pievienošana saskaņā ar 1961. gada Hāgas Konvenciju par ārvalstu publisko dokumentu legalizācijas prasības atcelšanu; [Gr. 14. Šis grozījums attiecas uz visu tekstu]

| (5) | “citas formalitātes” ir publisku dokumentu apliecinātu kopiju un apliecinātu tulkojumu izsniegšana; |
| --- | --- |

(5)

“citas formalitātes” ir publisku dokumentu apliecinātu kopiju un apliecinātu tulkojumu izsniegšana;

| (6) | “centrālā iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar 9. pantu, lai veiktu funkcijas saistībā ar šās regulas piemērošanu. |
| --- | --- |

(6)

“centrālā iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar 9. pantu, lai veiktu funkcijas saistībā ar šās regulas piemērošanu.

II nodaļa

Atbrīvojums no legalizācijas,

citu formalitāšu vienkāršošana un informācijas pieprasījumi

4. pants

Atbrīvojums no legalizācijas un līdzīgām formalitātēm

  apostille

Iestādes tām iesniegtos
  publiskos dokumentus
  , ko izdevušas citas dalībvalsts vai Savienības iestādes, pieņem bez

  atbrīvo no jebkāda veida legalizācijas un līdzīgām formalitātēm

  vai Apostille
  . [Gr. 15]

5. pants

Publisko dokumentu apliecinātas kopijas un oriģināli

1.   Iestādes neprasa vienlaikus iesniegt citu dalībvalstu iestāžu
  vai Savienības iestāžu
  izdota publiska dokumenta oriģinālu un tā apliecinātu

  oriģināla vietā pieņem tā apliecinātu vai neapliecinātu
  kopiju. [Gr. 16]

2.   Ja
  kādai iestādei konkrētā gadījumā ir pamatotas šaubas par tai iesniegtas
  kādas dalībvalsts
  vai Savienības
  iestāžu izdota publiska dokumenta
  neapliecinātas kopijas īstumu, tā pēc iesniedzēja ieskatiem var pieprasīt attiecīgā publiskā dokumenta
  oriģinālu iesniedz kopā ar tā kopiju, pārējo dalībvalstu iestādes šādu kopiju akceptē bez apliecināšanas

  vai apliecinātu kopiju
  .

Ja šāda publiska dokumenta neapliecinātu kopiju iesniedz, lai publiskā reģistrā reģistrētu juridisku faktu vai darījumu, par kura pareizību valsts atbild finansiāli, arī tad, ja nav pamatotu šaubu par kopijas īstumu, attiecīgā iestāde drīkst pieprasīt arī attiecīgā publiskā dokumenta oriģinālu vai apliecinātu kopiju pēc iesniedzēja ieskatiem. [Gr. 17]

3.   Iestādes akceptē apliecinātas kopijas, kuras ir izdotas citās dalībvalstīs.

6. pants

Neapliecināti tulkojumi

1.   Iestādes akceptē citu dalībvalstu
  vai Savienības
  iestāžu izdotu publisku dokumentu neapliecinātus tulkojumus.

1.a
     
  Atkāpjoties no 1. panta noteikumiem, iestādes var pieprasīt, lai konkrētie publiskie dokumenti, kas ietverti 3. panta 1. punkta i), j) un ja) apakšpunktos, izņemot Savienības daudzvalodu standarta veidlapas, tiktu iesniegti kopā ar to apliecinātu tulkojumu.

2.   Ja kādai iestādei atsevišķā gadījumā ir pamatotas šaubas par tai iesniegta publiska dokumenta tulkojuma pareizību vai kvalitāti, tā var pieprasīt

  likt sagatavot
  attiecīgā publiskā dokumenta apliecinātu
  vai oficiālu
  tulkojumu. Šādā gadījumā iestāde akceptē citās dalībvalstīs apliecinātus tulkojumus.

  Ja tulkojums un iestādes pasūtītais apliecinātais vai oficiālais tulkojums būtiski atšķiras, t.i., ja tulkojums ir nepilnīgs, nesaprotams vai maldinošs, iestāde var pieprasīt iesniedzējam atlīdzināt tulkojuma izmaksas.

2.a
     
  Iestādes akceptē citās dalībvalstīs apliecinātus tulkojumus. [Gr. 18]

7. pants

Informācijas pieprasījums pamatotu šaubu gadījumā

1.   Ja tās dalībvalsts iestādēm, kurā iesniedz publisku dokumentu vai tā apliecinātu
  vai neapliecinātu
  kopiju,
  pēc rūpīgas un objektīvas pārbaudes
  ir pamatotas šaubas par to

  publiskā dokumenta
  autentiskumu, kuras nav iespējams novērst citādi, tās var attiecīgajām iestādēm dalībvalstī, kurā šie dokumenti

  šis dokuments
  ir izdoti

  izdots
  , iesniegt informācijas pieprasījumu, šajā nolūkā 8. pantā norādīto Iekšējā tirgus informācijas sistēmu izmantojot tieši vai ar savas dalībvalsts centrālās iestādes starpniecību. [Gr. 19]

2.   Pamatotās šaubas, kas minētas

  radušās, pamatojoties uz
  1. punktā
  minēto rūpīgo un objektīvo pārbaudi
  , var jo īpaši attiekties uz: [Gr. 20]

| a) | paraksta autentiskumu; |
| --- | --- |

a)

paraksta autentiskumu;

| b) | statusu, kādā rīkojusies persona, kura parakstījusi dokumentu; |
| --- | --- |

b)

statusu, kādā rīkojusies persona, kura parakstījusi dokumentu;

| c) | zīmoga vai spiedoga identitāti. |
| --- | --- |

c)

zīmoga vai spiedoga identitāti.

3.   Informācijas pieprasījumos katrā atsevišķā gadījumā norāda to pamatojumu. Šis pamatojums ir tieši saistīts ar lietas apstākļiem un nav balstīts uz vispārīgiem apsvērumiem.

4.   Informācijas pieprasījumiem pievieno attiecīgā publiskā dokumenta vai tā apliecinātas kopijas skenētu kopiju. Pieprasījumiem un atbildēm uz šiem pieprasījumiem nepiemēro nodokļus, nodevas vai maksu. [Gr. 21]

5.   Iestādes uz šādiem pieprasījumiem atbild iespējami īsākā laikā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā viena mēneša laikā.
  Ja atbilde netiek sniegta, tiek uzskatīts, ka publiskā dokumenta vai tā apliecinātās kopijas autentiskums ir apstiprināts. [Gr. 22]

6.   Ja iestādes atbildē uz informācijas pieprasījumiem neapstiprina publiskā dokumenta vai tā apliecinātas kopijas autentiskumu, pieprasījuma iesniedzējai iestādei nav pienākuma dokumentus

  dokumentu vai tā kopiju
  akceptēt. [Gr. 23]

III nodaļa

Administratīvā sadarbība

8. pants

Iekšējā tirgus informācijas sistēma

Šās regulas 7. panta nolūkiem izmanto Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, kura izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1024/2012.

Komisija nodrošina, ka Iekšējā tirgus informācijas sistēma atbilst tehniskajām un individuālajām prasībām attiecībā uz 7. pantā minēto informācijas apmaiņu. [Gr. 24]

9. pants

Centrālo iestāžu norīkošana

1.   Katra dalībvalsts norīko vismaz vienu centrālo iestādi.

2.   Ja dalībvalsts ir norīkojusi vairāk nekā vienu centrālo iestādi, tā norāda vienu centrālo iestādi, kurai var adresēt visus paziņojumus nosūtīšanai attiecīgajai centrālajai iestādei šajā valstī.

3.   Katra dalībvalsts saskaņā ar 20. pantu Komisijai paziņo norīkoto centrālo iestādi vai centrālās iestādes un to kontaktinformāciju.
  [Gr. 25]

10. pants

Centrālo iestāžu funkcijas

1.   Centrālās iestādes sniedz palīdzību saistībā ar informācijas pieprasījumiem saskaņā ar 7. pantu un jo īpaši:

| a) | nosūta un saņem šādus pieprasījumus; |
| --- | --- |

a)

nosūta un saņem šādus pieprasījumus;

| b) | sniedz visu nepieciešamo informāciju attiecībā uz šādiem pieprasījumiem. |
| --- | --- |

b)

sniedz visu nepieciešamo informāciju attiecībā uz šādiem pieprasījumiem.

2.   Centrālās iestādes veic visus citus nepieciešamos pasākumus, lai atvieglotu šās regulas piemērošanu, un jo īpaši:

| a) | veic paraugprakses apmaiņu attiecībā uz publisko dokumentu akceptēšanu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

veic paraugprakses apmaiņu attiecībā uz publisko dokumentu akceptēšanu starp dalībvalstīm;

| b) | sniedz un regulāri atjaunina paraugpraksi attiecībā uz krāpšanas novēršanu saistība ar publiskajiem dokumentiem, apliecinātām kopijām un apliecinātiem tulkojumiem; |
| --- | --- |

b)

sniedz un regulāri atjaunina paraugpraksi attiecībā uz krāpšanas novēršanu saistība ar publiskajiem dokumentiem, apliecinātām kopijām un apliecinātiem tulkojumiem;

| c) | sniedz un regulāri atjaunina paraugpraksi attiecībā uz publisko dokumentu elektronisko versiju izmantošanas veicināšanu; |
| --- | --- |

c)

sniedz un regulāri atjaunina paraugpraksi attiecībā uz publisko dokumentu elektronisko versiju izmantošanas veicināšanu;

| d) | izstrādā publisko dokumentu paraugus ar Iekšējā tirgus informācijas sistēmas repozitārija palīdzību. |
| --- | --- |

d)

izstrādā publisko dokumentu paraugus ar Iekšējā tirgus informācijas sistēmas repozitārija palīdzību.

3.   Šī panta 2. punktā noteiktajam nolūkam izmanto Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, kas izveidots ar Lēmumu Nr. 2001/470/EK.

IV nodaļa

Savienības daudzvalodu standarta veidlapas

11. pants

Savienības daudzvalodu standarta veidlapas attiecībā uz dzimšanas faktu, miršanas faktu, laulību, reģistrētām partnerattiecībām un uzņēmuma vai cita veida komersanta

  juridiskajiem faktiem un fizisku vai juridisku personu
  juridisko statusu un pārstāvību

Ar šo izveido Savienības daudzvalodu standarta veidlapas attiecībā uz dzimšanas faktu, miršanas faktu, laulību, reģistrētām partnerattiecībām un uzņēmuma vai cita veida komersanta

  juridiskajiem faktiem un fizisku vai juridisku personu
  juridisko statusu un pārstāvību. [Gr. 26]

Šīs Savienības daudzvalodu standarta veidlapas ir pievienotas pielikumos.

12. pants

Savienības daudzvalodu standarta veidlapu izsniegšana

1.   Dalībvalstu iestādes Savienības daudzvalodu standarta veidlapas dara pieejamas pilsoņiem un uzņēmumiem vai cita veida komersantiem kā alternatīvu līdzvērtīgiem publiskajiem dokumentiem, kas pastāv attiecīgajā dalībvalstī.

2.   Savienības daudzvalodu standarta veidlapas pēc pieprasījuma izsniedz pilsoņiem un uzņēmumiem vai cita veida komersantiem, kuri ir tiesīgi izdevējā dalībvalstī saņemt līdzvērtīgus publiskos dokumentus, un to izsniegšanai piemēro vienādus noteikumus.
  Maksa par ES daudzvalodu standarta veidlapas izsniegšanu nedrīkst būt lielāka par maksu, kādu piemēro par attiecīgā publiskā dokumenta izsniegšanu konkrētajā dalībvalstī. [Gr. 27]

3.   Dalībvalstu iestādes izsniedz Savienības daudzvalodu standarta veidlapas, ja attiecīgajā dalībvalstī pastāv līdzvērtīgi publiskie dokumenti

  ir iestāde, kas var apliecināt attiecīgās informācijas autentiskumu
  . Savienības daudzvalodu standarta veidlapas izsniedz neatkarīgi no attiecīgajā dalībvalstī pastāvošo līdzvērtīgo publisko dokumentu nosaukuma. [Gr. 28]

3.a
     
  Dalībvalstis ziņo Komisijai par attiecīgajām iestādēm, kuras atbild par Savienības konkrētas daudzvalodu standarta veidlapas izsniegšanu. Attiecīgā gadījumā tās ziņo Komisijai, kuras veidlapas nav iespējams izsniegt saskaņā ar 3. punktu. Tās informē Komisiju par visām turpmākām izmaiņām minētajā informācijā.

Komisija piemērotā veidā publisko saņemto informāciju. [Gr. 29]

4.   Savienības daudzvalodu standarta veidlapās ietver to izsniegšanas datumu, izsniedzējas iestādes parakstu un zīmogu.

13. pants

Norādījumi par Savienības daudzvalodu standarta veidlapu izmantošanu

Komisija izstrādā sīkus norādījumus par Savienības daudzvalodu standarta veidlapu izmantošanu un šim nolūkam 10. pantā norādītajā veidā piesaista centrālās iestādes.

14. pants

Savienības daudzvalodu standarta veidlapu elektroniskās versijas

Komisija izstrādā Savienības daudzvalodu standarta veidlapu elektroniskās versijas vai citus elektroniskai apmaiņai pielāgotus formātus.

15. pants

Savienības daudzvalodu standarta veidlapu izmantošana un akceptēšana

1.   Savienības daudzvalodu standarta veidlapām ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā līdzvērtīgiem publiskajiem dokumentiem, ko izdevušas izdevējas dalībvalsts iestādes.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem Savienības daudzvalodu standarta veidlapas nerada juridiskas sekas attiecībā uz to satura atzīšanu, kad tās iesniedz citā dalībvalstī, nevis dalībvalstī, kurā tās izsniegtas.
  [Gr. 30]

3.   Dalībvalstu iestādes, kurās Savienības daudzvalodu standarta veidlapas iesniedz, tās akceptē bez legalizācijas vai līdzīgām formalitātēm

  tulkojuma
  . [Gr. 31]

4.   Savienības daudzvalodu standarta veidlapu izmantošana nav obligāta un neierobežo izdevējā dalībvalstī izdotu līdzvērtīgu publisko dokumentu izmantošanu vai citu publisko dokumentu vai pierādījumu izmantošanu.

V nodaļa

Saistība ar citiem aktiem

16. pants

Saistība ar citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem

1.   Šī regula neskar to Savienības tiesību aktu piemērošanu, kuros
  attiecībā uz konkrētām jomām
  iekļauti
  īpaši
  noteikumi par legalizāciju, līdzīgām formalitātēm

  Apostille
  vai citām formalitātēm, bet gan tos papildina. [Gr. 32]

2.   Šī regula turklāt neskar Savienības tiesību aktu piemērošanu par elektronisko parakstu un elektronisko identifikāciju.

3.   Šī regula neskar citu sistēmu izmantošanu administratīvajai sadarbībai, kas izveidotas ar Savienības tiesību aktiem un paredzētas informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm īpašās jomās.

17. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1024/2012

Regulas (ES) Nr. 1024/2012 pielikumam pievieno šādu 6. punktu:

| “6. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. .../2014 (*1)... (+) par pilsoņu un uzņēmumu brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu Eiropas Savienībā, un grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1024/2012: 7. pants.” |
| --- | --- |

“6.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. .../2014 (*1)... (+) par pilsoņu un uzņēmumu brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu Eiropas Savienībā, un grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1024/2012: 7. pants.”

18. pants

Saistība ar pastāvošajām starptautiskajām konvencijām

1.   Šī regula neskar tādu starptautisko konvenciju piemērošanu, kuru puses šās regulas pieņemšanas laikā ir viena vai vairākas dalībvalstis un kuras skar jautājumus, uz ko attiecas šī regula.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem attiecībās starp dalībvalstīm šī regula prevalē pār citām konvencijām, kuras dalībvalstis noslēgušas, ciktāl šādas konvencijas attiecas uz šajā regulā reglamentētiem jautājumiem.

VI nodaļa

Vispārīgie un nobeiguma noteikumi

19. pants

Datu aizsardzība

Jebkāda informācijas un dokumentu apmaiņa un nosūtīšana, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo regulu, kalpo konkrētam nolūkam, lai iestādes varētu pārbaudīt publisko dokumentu autentiskumu, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, un katrā atsevišķā gadījumā nepārsniedz šo iestāžu kompetences jomas.

20. pants

Informācija par centrālajām iestādēm un kontaktinformācija

1.   Dalībvalstis līdz... (*2) Komisijai paziņo norīkoto centrālo iestādi vai norīkotās centrālās iestādes un to kontaktinformāciju, kā norādīts 9. panta 3. punktā. Dalībvalstis informē Komisiju par visām turpmākām izmaiņām minētajā informācijā. [Gr. 33]

2.   Komisija visu 1. punktā norādīto informāciju dara publiski pieejamu, izmantojot jebkādus atbilstīgus līdzekļus, jo īpaši Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās.

21. pants

Pārskatīšana

1.   Līdz ... (*3) un pēc tam vismaz reizi trijos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, kurā ietverts novērtējums par praktisko pieredzi saistībā ar sadarbību starp centrālajām iestādēm. Minētajā ziņojumā iekļauj arī vajadzību novērtējumu par šādiem jautājumiem:

| a) | šās regulas darbības jomas paplašināšana, to attiecinot uz citām publisko dokumentu kategorijām, nekā noteikts 3. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktos

  citiem dokumentiem
  ; [Gr. 34] |
| --- | --- |

a)

šās regulas darbības jomas paplašināšana, to attiecinot uz citām publisko dokumentu kategorijām, nekā noteikts 3. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktos

  citiem dokumentiem
  ; [Gr. 34]

| b) | citu
  Savienības daudzvalodu standarta veidlapu izveidošana attiecībā uz vecāku varu, adopciju, uzturēšanās vietu, pilsonību un valstspiederību, nekustamo īpašumu, intelektuālā īpašuma tiesībām un kriminālas sodāmības (ne)esamību; [Gr. 35] |
| --- | --- |

b)

citu
  Savienības daudzvalodu standarta veidlapu izveidošana attiecībā uz vecāku varu, adopciju, uzturēšanās vietu, pilsonību un valstspiederību, nekustamo īpašumu, intelektuālā īpašuma tiesībām un kriminālas sodāmības (ne)esamību; [Gr. 35]

| c) | ja atbilstoši a) apakšpunktam tiek paplašināta regulas darbības joma, Savienības daudzvalodu standarta veidlapu izveidošana attiecībā uz citām publisko dokumentu kategorijām.

  izņēmumu atcelšana, kas paredzēti 6. panta 1.a punktā. [Gr. 36] |
| --- | --- |

c)

ja atbilstoši a) apakšpunktam tiek paplašināta regulas darbības joma, Savienības daudzvalodu standarta veidlapu izveidošana attiecībā uz citām publisko dokumentu kategorijām.

  izņēmumu atcelšana, kas paredzēti 6. panta 1.a punktā. [Gr. 36]

2.   Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno grozījumu priekšlikumus, jo īpaši attiecībā uz šās regulas darbības jomas paplašināšanu, to attiecinot uz publisko dokumentu jaunām kategorijām, kā norādīts 1. punkta a) apakšpunktā, vai jaunu Savienības daudzvalodu standarta veidlapu izveidošanu vai esošo grozīšanu, kā norādīts 1. punkta b) un c) apakšpunktā.

22. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ... (*4), izņemot 20. pantu, ko piemēro no ... (*5)

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 52. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra nostāja.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2012 (2012. gada 25. oktobris) par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2008/49/EK (OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums Nr. 2001/470/EK (2001. gada 28. maijs), ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 319. lpp.).

5

(++)  Regulas OV publikācijas atsauce, kas atrodams dokumentā 2013/0119(COD).

++

(+)  Regulas numurs un pieņemšanas datums, kas atrodams dokumentā 2013/0119(COD).

+

(*2)  Seši mēneši pirms šīs regulas piemērošanas dienas.

*2

(*3)  Trīs gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas.

*3

(*4)  Viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

*4

(*5)  Seši mēneši pirms šīs regulas piemērošanas dienas.

*5

I pielikums

| Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants | |
| --- | --- |

Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IZSNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZIMŠANAS FAKTU |
| 4 | DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IZSNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZIMŠANAS FAKTU

4

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

5

UZVĀRDS

6

VĀRDS(-I)

7

DZIMUMS

8

TĒVS

9

MĀTE

5

UZVĀRDS

6

VĀRDS(-I)

10

CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU

11

IZSNIEGŠANAS DATUMS,

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī pastāvošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. Tai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu materiālās tiesības attiecībā uz dzimšanas faktu. .

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag

| — | Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad

| — | Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År

| — | M:
  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:
  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt

| — | F:
  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:
  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt

| — | Mar:
  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål |
| --- | --- |

—

Mar:
  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål

| — | Reg:
  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Reg:
  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap

| — | Ls:
  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Ls:
  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad

| — | Div:
  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Div:
  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa

| — | A:
  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering |
| --- | --- |

—

A:
  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering

| — | D:
  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall |
| --- | --- |

—

D:
  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall

| — | Dh:
  Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Dh:
  Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall

| — | Dw:
  Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Dw:
  Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁ/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LA NAISSANCE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – GEBURT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РАЖДАНЕ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BREITH/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL NACIMIENTO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO NAROZENÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFØDSELSATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SÜNNI KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗ ΓΕΝΝΗΣΗ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a – RODNI LIST/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLA NASCITA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZIMŠANAS FAKTU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GIMIMO/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÜLETÉS TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR IT-TWELID/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEBOORTE/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NARODZIN/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO NASCIMENTO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NAŞTEREA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NARODENIA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z ROJSTVOM/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYMÄ/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FÖDELSE |
| 4 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 5 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 6 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | PÈRE/VATER/БАЩА/PADRE/OTEC/FAR/ISA/ΠΑΤΕΡΑΣ/ATHAIR/OTAC/PADRE/TĒVS/TĖVAS/APA/MISSIER/VADER/OJCIEC/PAI/TATĂL/OTEC/OČE/ISÄ/FADER |
| 9 | MÈRE/MUTTER/МАЙКА/MADRE/MATKA/MOR/EMA/ΜΗΤΕΡΑ/MÁTHAIR/MAJKA/MADRE/MĀTE/MOTINA/ANYA/OMM/MOEDER/MATKA/MÃE/MAMA/MATKA/MATI/ÄITI/MODER |
| 10 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 11 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁ/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LA NAISSANCE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – GEBURT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РАЖДАНЕ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BREITH/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL NACIMIENTO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO NAROZENÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFØDSELSATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SÜNNI KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗ ΓΕΝΝΗΣΗ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a – RODNI LIST/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLA NASCITA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZIMŠANAS FAKTU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GIMIMO/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÜLETÉS TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR IT-TWELID/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEBOORTE/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NARODZIN/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO NASCIMENTO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NAŞTEREA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NARODENIA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z ROJSTVOM/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYMÄ/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FÖDELSE

4

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

5

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

6

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

PÈRE/VATER/БАЩА/PADRE/OTEC/FAR/ISA/ΠΑΤΕΡΑΣ/ATHAIR/OTAC/PADRE/TĒVS/TĖVAS/APA/MISSIER/VADER/OJCIEC/PAI/TATĂL/OTEC/OČE/ISÄ/FADER

9

MÈRE/MUTTER/МАЙКА/MADRE/MATKA/MOR/EMA/ΜΗΤΕΡΑ/MÁTHAIR/MAJKA/MADRE/MĀTE/MOTINA/ANYA/OMM/MOEDER/MATKA/MÃE/MAMA/MATKA/MATI/ÄITI/MODER

10

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

11

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

Ia pielikums

| Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants. | |
| --- | --- |

Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants.

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – VĀRDS UN UZVĀRDS |
| 4 | UZVĀRDS |
| 5 | VĀRDS(-I) |
| 6 | DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – VĀRDS UN UZVĀRDS

4

UZVĀRDS

5

VĀRDS(-I)

6

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

7

DZIMUMS

8

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. ES veidlapai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgam publiskam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu attiecīgās materiālo tiesību normas.

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:




  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:

| — | mm:




  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:

| — | gggg:




  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:

| — | V:




  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

V:

| — | S:




  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

S:

| 1 | MEMBER STATE/ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | ISSUING AUTHORITY/AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | EU MULTILINGUAL STANDARD FORM CONCERNING NAME/FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU NOM/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – NAME/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ИМЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL NOMBRE/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE JMÉNA/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE NAVN/NIME PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΟΝΟΜΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HAINM/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – IME/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL NOME/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NÉV TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ISEM/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE NAAM/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NAZWISKA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO NOME/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NUMELE/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA MENA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O IMENU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – NIMI/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE NAMN |
| 4 | NAME/NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | Forename(s)/PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE AND PLACE OF BIRTH/DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEX/SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | Date of issue, signature, seal/DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

MEMBER STATE/ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

ISSUING AUTHORITY/AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

EU MULTILINGUAL STANDARD FORM CONCERNING NAME/FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU NOM/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – NAME/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ИМЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL NOMBRE/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE JMÉNA/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE NAVN/NIME PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΟΝΟΜΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HAINM/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – IME/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL NOME/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NÉV TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ISEM/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE NAAM/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NAZWISKA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO NOME/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NUMELE/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA MENA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O IMENU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – NIMI/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE NAMN

4

NAME/NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

Forename(s)/PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE AND PLACE OF BIRTH/DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEX/SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

Date of issue, signature, seal/DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Gr. 37]

Ib pielikums

| Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants. | |
| --- | --- |

Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants.

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – IZCELSME |
| 4 | UZVĀRDS |
| 5 | VĀRDS(-I) |
| 6 | DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – IZCELSME

4

UZVĀRDS

5

VĀRDS(-I)

6

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

7

DZIMUMS

8

VIENS NO VECĀKIEM

9

OTRS NO VECĀKIEM

4

UZVĀRDS

5

VĀRDS(-I)

10

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. ES veidlapai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgam publiskam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu attiecīgās materiālo tiesību normas.

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:




  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:

| — | mm:




  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:

| — | gggg:




  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:

| — | V:




  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

V:

| — | S:




  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

S:

| 1 | MEMBER STATE/ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | ISSUING AUTHORITY/AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/AUTORITÀ DI RILASCIO/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | EU MULTILINGUAL STANDARD FORM CONCERNING DESCENT/FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA FILIATION/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ABSTAMMUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РОДСТВО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA FILIACIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PŮVODU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE AFSTAMNING/PÕLVNEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟΥΣ ΑΠΟΓΟΝΟΥΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE GINEALACH/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – PODRIJETLO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA FILIAZIONE/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL PAVELDĖJIMO/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÁRMAZÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIXXENDENZA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE AFSTAMMING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY RODZICÓW/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À FILIAÇÃO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND FILIAŢIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA RODOVÉHO PÔVODU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POREKLU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYPERÄ/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SLÄKTSKAP |
| 4 | NAME/NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | FORENAME(S)/PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE AND PLACE OF BIRTH/DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEX/SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | PARENT 1/PARENT 1/ELTERNTEIL 1/РОДИТЕЛ 1/PADRE 1/RODIČ 1/FORÆLDER 1/1. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 1/TUISMITHEOIR 1/RODITELJ 1/GENITORE 1/TĖVAS/MOTINA 1/1. SZÜLŐ/ĠENITUR 1/OUDER 1/PRZYSPOSABIAJĄCY 1/PROGENITOR 1/PĂRINTE 1/RODIČ 1/STARŠ 1/VANHEMPI 1/FÖRÄLDER 1 |
| 9 | PARENT 2/PARENT 2/ELTERNTEIL 2/РОДИТЕЛ 2/PADRE 2/RODIČ 2/FORÆLDER 2/2. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 2/TUISMITHEOIR 2/RODITELJ 2/GENITORE 2/TĖVAS/MOTINA 2/2. SZÜLŐ/ĠENITUR 2/OUDER 2/PRZYSPOSABIAJĄCY 2/PROGENITOR 2/PĂRINTE 2/RODIČ 2/STARŠ 2/VANHEMPI 2/FÖRÄLDER 2 |
| 10 | DATE OF ISSUE, SIGNATURE, SEAL/DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

MEMBER STATE/ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

ISSUING AUTHORITY/AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/AUTORITÀ DI RILASCIO/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

EU MULTILINGUAL STANDARD FORM CONCERNING DESCENT/FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA FILIATION/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ABSTAMMUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РОДСТВО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA FILIACIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PŮVODU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE AFSTAMNING/PÕLVNEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟΥΣ ΑΠΟΓΟΝΟΥΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE GINEALACH/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – PODRIJETLO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA FILIAZIONE/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL PAVELDĖJIMO/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÁRMAZÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIXXENDENZA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE AFSTAMMING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY RODZICÓW/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À FILIAÇÃO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND FILIAŢIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA RODOVÉHO PÔVODU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POREKLU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYPERÄ/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SLÄKTSKAP

4

NAME/NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

FORENAME(S)/PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE AND PLACE OF BIRTH/DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEX/SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

PARENT 1/PARENT 1/ELTERNTEIL 1/РОДИТЕЛ 1/PADRE 1/RODIČ 1/FORÆLDER 1/1. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 1/TUISMITHEOIR 1/RODITELJ 1/GENITORE 1/TĖVAS/MOTINA 1/1. SZÜLŐ/ĠENITUR 1/OUDER 1/PRZYSPOSABIAJĄCY 1/PROGENITOR 1/PĂRINTE 1/RODIČ 1/STARŠ 1/VANHEMPI 1/FÖRÄLDER 1

9

PARENT 2/PARENT 2/ELTERNTEIL 2/РОДИТЕЛ 2/PADRE 2/RODIČ 2/FORÆLDER 2/2. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 2/TUISMITHEOIR 2/RODITELJ 2/GENITORE 2/TĖVAS/MOTINA 2/2. SZÜLŐ/ĠENITUR 2/OUDER 2/PRZYSPOSABIAJĄCY 2/PROGENITOR 2/PĂRINTE 2/RODIČ 2/STARŠ 2/VANHEMPI 2/FÖRÄLDER 2

10

DATE OF ISSUE, SIGNATURE, SEAL/DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Gr. 38]

Ic pielikums

| Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants. | |
| --- | --- |

Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants.

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – ADOPCIJA |
| 4 | ADOPCIJAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – ADOPCIJA

4

ADOPCIJAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

5

UZVĀRDS

6

VĀRDS(-I)

7

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

8

DZIMUMS

9

VIENS NO VECĀKIEM

10

OTRS NO VECĀKIEM

5

UZVĀRDS

6

VĀRDS(-I)

11

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. ES veidlapai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgam publiskam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu attiecīgās materiālo tiesību normas.

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:




  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:

| — | mm:




  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:

| — | gggg:




  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:

| — | V:




  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

V:

| — | S:




  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

S:

| 1 | MEMBER STATE/ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | ISSUING AUTHORITY/AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | EU MULTILINGUAL STANDARD FORM CONCERNING ADOPTION/FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ADOPTION/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ADOPTION/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ОСИНОВЯВАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA ADOPCIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ADOPCE/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ADOPTION/LAPSENDAMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE EL STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΙΟΘΕΣΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HUCHTÚ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POSVOJENJE/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ADOZIONE/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL ĮVAIKINIMO/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY ÖRÖKBEFOGADÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ADOZZJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ADOPTIE/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY PRZYSPOSOBIENIA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À ADOÇÃO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ADOPŢIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ADOPCIE/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POSVOJITVI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – LAPSEKSI OTTAMINEN/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ADOPTION |
| 4 | DATE AND PLACE OF THE ADOPTION/DATE ET LIEU DE L'ADOPTION/TAG UND ORT DER ADOPTION/ДАТА И МЯСТО ДА ОСИНОВЯВАНЕ/FECHA Y LUGAR DE LA ADOPCIÓN/DATUM A MÍSTO ADOPCE/DATO OG STED FOR ADOPTIONEN/LAPSENDAMISE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΥΙΟΘΕΣΙΑΣ/DÁTA AGUS ÁIT AN UCHTAITHE/DATUM I MJESTO POSVOJENJA/DATA E LUOGO DELL'ADOZIONE/ĮVAIKINIMO DATA IR VIETA/ÖRÖKBEFOGADÁS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAL-ADOZZJONI/DATUM EN PLAATS VAN ADOPTIE/DATA I MIEJSCE PRZYSPOSOBIENIA/DATA E LOCAL DA ADOÇÃO/DATA ŞI LOCUL ADOPŢIEI/DÁTUM A MIESTO ADOPCIE/DATUM IN KRAJ POSVOJITVE/LAPSEKSI OTTAMISEN AIKA JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR ADOPTION |
| 5 | NAME/NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 6 | FORENAME(S)/PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 7 | DATE AND PLACE OF BIRTH/DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 8 | SEX/SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 9 | PARENT 1/PARENT 1/ELTERNTEIL 1/РОДИТЕЛ 1/PADRE 1/RODIČ 1/FORÆLDER 1/1. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 1/TUISMITHEOIR 1/RODITELJ 1/GENITORE 1/TĖVAS/MOTINA 1/1. SZÜLŐ/ĠENITUR 1/OUDER 1/PRZYSPOSABIAJĄCY 1/PROGENITOR 1/PĂRINTE 1/RODIČ 1/STARŠ 1/VANHEMPI 1/FÖRÄLDER 1 |
| 10 | PARENT 2/PARENT 2/ELTERNTEIL 2/РОДИТЕЛ 2/PADRE 2/RODIČ 2/FORÆLDER 2/2. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 2/TUISMITHEOIR 2/RODITELJ 2/GENITORE 2/TĖVAS/MOTINA 2/2. SZÜLŐ/ĠENITUR 2/OUDER 2/PRZYSPOSABIAJĄCY 2/PROGENITOR 2/PĂRINTE 2/RODIČ 2/STARŠ 2/VANHEMPI 2/FÖRÄLDER 2 |
| 11 | DATE OF ISSUE, SIGNATURE, SEAL/DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

MEMBER STATE/ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

ISSUING AUTHORITY/AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

EU MULTILINGUAL STANDARD FORM CONCERNING ADOPTION/FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ADOPTION/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ADOPTION/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ОСИНОВЯВАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA ADOPCIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ADOPCE/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ADOPTION/LAPSENDAMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE EL STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΙΟΘΕΣΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HUCHTÚ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POSVOJENJE/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ADOZIONE/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL ĮVAIKINIMO/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY ÖRÖKBEFOGADÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ADOZZJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ADOPTIE/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY PRZYSPOSOBIENIA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À ADOÇÃO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ADOPŢIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ADOPCIE/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POSVOJITVI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – LAPSEKSI OTTAMINEN/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ADOPTION

4

DATE AND PLACE OF THE ADOPTION/DATE ET LIEU DE L'ADOPTION/TAG UND ORT DER ADOPTION/ДАТА И МЯСТО ДА ОСИНОВЯВАНЕ/FECHA Y LUGAR DE LA ADOPCIÓN/DATUM A MÍSTO ADOPCE/DATO OG STED FOR ADOPTIONEN/LAPSENDAMISE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΥΙΟΘΕΣΙΑΣ/DÁTA AGUS ÁIT AN UCHTAITHE/DATUM I MJESTO POSVOJENJA/DATA E LUOGO DELL'ADOZIONE/ĮVAIKINIMO DATA IR VIETA/ÖRÖKBEFOGADÁS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAL-ADOZZJONI/DATUM EN PLAATS VAN ADOPTIE/DATA I MIEJSCE PRZYSPOSOBIENIA/DATA E LOCAL DA ADOÇÃO/DATA ŞI LOCUL ADOPŢIEI/DÁTUM A MIESTO ADOPCIE/DATUM IN KRAJ POSVOJITVE/LAPSEKSI OTTAMISEN AIKA JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR ADOPTION

5

NAME/NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

6

FORENAME(S)/PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

7

DATE AND PLACE OF BIRTH/DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

8

SEX/SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

9

PARENT 1/PARENT 1/ELTERNTEIL 1/РОДИТЕЛ 1/PADRE 1/RODIČ 1/FORÆLDER 1/1. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 1/TUISMITHEOIR 1/RODITELJ 1/GENITORE 1/TĖVAS/MOTINA 1/1. SZÜLŐ/ĠENITUR 1/OUDER 1/PRZYSPOSABIAJĄCY 1/PROGENITOR 1/PĂRINTE 1/RODIČ 1/STARŠ 1/VANHEMPI 1/FÖRÄLDER 1

10

PARENT 2/PARENT 2/ELTERNTEIL 2/РОДИТЕЛ 2/PADRE 2/RODIČ 2/FORÆLDER 2/2. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 2/TUISMITHEOIR 2/RODITELJ 2/GENITORE 2/TĖVAS/MOTINA 2/2. SZÜLŐ/ĠENITUR 2/OUDER 2/PRZYSPOSABIAJĄCY 2/PROGENITOR 2/PĂRINTE 2/RODIČ 2/STARŠ 2/VANHEMPI 2/FÖRÄLDER 2

11

DATE OF ISSUE, SIGNATURE, SEAL/DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Gr. 39]

II pielikums

| Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants | |
| --- | --- |

Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IZSNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ MIRŠANAS FAKTU |
| 4 | MIRŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IZSNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ MIRŠANAS FAKTU

4

MIRŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

5

UZVĀRDS

6

VĀRDS(-I)

7

DZIMUMS

8

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

9

PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) UZVĀRDS

10

PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) VĀRDS(-I)

12

TĒVS

13

MĀTE

5

UZVĀRDS

6

VĀRDS(-I)

11

IZSNIEGŠANAS DATUMS,

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt ka alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī pastāvošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. Tai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu materiālās tiesības attiecībā uz miršanas faktu

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:
  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:
  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag

| — | mm:
  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:
  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad

| — | gggg:
  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:
  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År

| — | V:
  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

V:
  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt

| — | S:
  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

S:
  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁ/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE DÉCÈS/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – TOD/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА СМЪРТ/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA DEFUNCIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO ÚMRTÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDDØDSATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SURMA KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΘΑΝΑΤΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BÁS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a KOJI SE ODNOSI NA SMRT/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL DECESSO/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ MIRŠANAS FAKTU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL MIRTIES/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HALÁLESET TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR MEWT/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE OVERLIJDEN/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZGONU/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ÓBITO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DECESUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ÚMRTIA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SMRTJO/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KUOLEMA/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE DÖDSFALL |
| 4 | DATE ET LIEU DU DÉCÈS/TAG UND ORT DES TODES/ДАТА И МЯСТО НА СМЪРТТА/FECHA Y LUGAR DE DEFUNCIÓN/DATUM A MÍSTO ÚMRTÍ/DØDSDATO OG DØDSSTED/SURMAAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΘΑΝΑΤΟΥ/DÁTA AGUS IONAD AN BHÁIS/DATUM I MJESTO SMRTI/DATA E LUOGO DEL DECESSO/MIRŠANAS DATUMS UN VIETA/MIRTIES DATA IR VIETA/HALÁL BEKÖVETKEZÉSÉNEK IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAL-MEWT/DATUM EN PLAATS VAN OVERLIJDEN/DATA I MIEJSCE ZGONU/DATA E LOCAL DO ÓBITO/DATA ŞI LOCUL DECESULUI/DÁTUM A MIESTO ÚMRTIA/DATUM IN KRAJ SMRTI/KUOLINAIKA JA –PAIKKA/DÖDSDATUM OCH DÖDSORT |
| 5 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 6 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 9 | NOM DU DERNIER CONJOINT/NAME DES LETZTEN EHEPARTNERS/ФАМИЛНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ/APELLIDO(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE/PŘÍJMENÍ POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY/SIDSTE ÆGTEFÆLLES EFTERNAVN/VIIMASE ABIKAASA PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ/SLOINNE AN CHÉILE DHEIREANAIGH/PREZIME POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA/COGNOME DELL'ULTIMO CONIUGE/PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) UZVĀRDS/PASKUTINIO SUTUOKTINIO PAVARDĖ/UTOLSÓ HÁZASTÁRS CSALÁDI NEVE/KUNJOM L-AĦĦAR KONJUGI/NAAM VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE/NAZWISKO OSTATNIEGO MAŁŻONKA/APELIDO DO ÚLTIMO CÔNJUGE/NUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII/PRIEZVISKO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY/PRIIMEK ZADNJEGA ZAKONCA/VIIMEISIMMÄN PUOLISON SUKUNIMI/SISTA MAKENS/MAKANS EFTERNAMN |
| 10 | PRÉNOM(S) DU DERNIER CONJOINT/VORNAME(N) DES LETZTEN EHEPARTNERS/СОБСТВЕНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ/NOMBRE(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE/JMÉNO (JMÉNA) POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY/SIDSTE ÆGTEFÆLLES FORNAVN/-E/VIIMASE ABIKAASA EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ/CÉADAINM(NEACHA) AN CHÉILE DHEIREANAIGH/IME(NA) POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA/NOME/I DELL'ULTIMO CONIUGE/PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) VĀRDS(-I)/PASKUTINIO SUTUOKTINIO VARDAS (-AI)/UTOLSÓ HÁZASTÁRS UTÓNEVE(I)/ISEM (ISMIJIET) L-AĦĦAR KONJUĠI/VOORNAMEN VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE/IMIĘ (IMIONA) OSTATNIEGO MAŁŻONKA/NOME PRÓPRIO DO ÚLTIMO CÕNJUGE/PRENUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII/MENO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY/(IME)NA ZADNJEGA ZAKONCA/VIIMEISIMMÄN PUOLISON ETUNIMET/SISTA MAKENS/MAKANS FÖRNAMN |
| 11 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |
| 12 | PÈRE/VATER/БАЩА/PADRE/OTEC/FAR/ISA/ΠΑΤΕΡΑΣ/ATHAIR/OTAC/PADRE/TĒVS/TĖVAS/APA/MISSIER/VADER/OJCIEC/PAI/TATĂL/OTEC/OČE/ISÄ/FADER |
| 13 | MÈRE/MUTTER/МАЙКА/MADRE/MATKA/MOR/EMA/ΜΗΤΕΡΑ/MÁTHAIR/MAJKA/MADRE/MĀTE/MOTINA/ANYA/OMM/MOEDER/MATKA/MÃE/MAMA/MATKA/MATI/ÄITI/MODER |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁ/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE DÉCÈS/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – TOD/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА СМЪРТ/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA DEFUNCIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO ÚMRTÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDDØDSATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SURMA KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΘΑΝΑΤΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BÁS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a KOJI SE ODNOSI NA SMRT/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL DECESSO/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ MIRŠANAS FAKTU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL MIRTIES/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HALÁLESET TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR MEWT/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE OVERLIJDEN/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZGONU/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ÓBITO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DECESUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ÚMRTIA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SMRTJO/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KUOLEMA/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE DÖDSFALL

4

DATE ET LIEU DU DÉCÈS/TAG UND ORT DES TODES/ДАТА И МЯСТО НА СМЪРТТА/FECHA Y LUGAR DE DEFUNCIÓN/DATUM A MÍSTO ÚMRTÍ/DØDSDATO OG DØDSSTED/SURMAAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΘΑΝΑΤΟΥ/DÁTA AGUS IONAD AN BHÁIS/DATUM I MJESTO SMRTI/DATA E LUOGO DEL DECESSO/MIRŠANAS DATUMS UN VIETA/MIRTIES DATA IR VIETA/HALÁL BEKÖVETKEZÉSÉNEK IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAL-MEWT/DATUM EN PLAATS VAN OVERLIJDEN/DATA I MIEJSCE ZGONU/DATA E LOCAL DO ÓBITO/DATA ŞI LOCUL DECESULUI/DÁTUM A MIESTO ÚMRTIA/DATUM IN KRAJ SMRTI/KUOLINAIKA JA –PAIKKA/DÖDSDATUM OCH DÖDSORT

5

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

6

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

9

NOM DU DERNIER CONJOINT/NAME DES LETZTEN EHEPARTNERS/ФАМИЛНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ/APELLIDO(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE/PŘÍJMENÍ POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY/SIDSTE ÆGTEFÆLLES EFTERNAVN/VIIMASE ABIKAASA PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ/SLOINNE AN CHÉILE DHEIREANAIGH/PREZIME POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA/COGNOME DELL'ULTIMO CONIUGE/PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) UZVĀRDS/PASKUTINIO SUTUOKTINIO PAVARDĖ/UTOLSÓ HÁZASTÁRS CSALÁDI NEVE/KUNJOM L-AĦĦAR KONJUGI/NAAM VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE/NAZWISKO OSTATNIEGO MAŁŻONKA/APELIDO DO ÚLTIMO CÔNJUGE/NUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII/PRIEZVISKO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY/PRIIMEK ZADNJEGA ZAKONCA/VIIMEISIMMÄN PUOLISON SUKUNIMI/SISTA MAKENS/MAKANS EFTERNAMN

10

PRÉNOM(S) DU DERNIER CONJOINT/VORNAME(N) DES LETZTEN EHEPARTNERS/СОБСТВЕНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ/NOMBRE(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE/JMÉNO (JMÉNA) POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY/SIDSTE ÆGTEFÆLLES FORNAVN/-E/VIIMASE ABIKAASA EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ/CÉADAINM(NEACHA) AN CHÉILE DHEIREANAIGH/IME(NA) POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA/NOME/I DELL'ULTIMO CONIUGE/PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) VĀRDS(-I)/PASKUTINIO SUTUOKTINIO VARDAS (-AI)/UTOLSÓ HÁZASTÁRS UTÓNEVE(I)/ISEM (ISMIJIET) L-AĦĦAR KONJUĠI/VOORNAMEN VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE/IMIĘ (IMIONA) OSTATNIEGO MAŁŻONKA/NOME PRÓPRIO DO ÚLTIMO CÕNJUGE/PRENUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII/MENO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY/(IME)NA ZADNJEGA ZAKONCA/VIIMEISIMMÄN PUOLISON ETUNIMET/SISTA MAKENS/MAKANS FÖRNAMN

11

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

12

PÈRE/VATER/БАЩА/PADRE/OTEC/FAR/ISA/ΠΑΤΕΡΑΣ/ATHAIR/OTAC/PADRE/TĒVS/TĖVAS/APA/MISSIER/VADER/OJCIEC/PAI/TATĂL/OTEC/OČE/ISÄ/FADER

13

MÈRE/MUTTER/МАЙКА/MADRE/MATKA/MOR/EMA/ΜΗΤΕΡΑ/MÁTHAIR/MAJKA/MADRE/MĀTE/MOTINA/ANYA/OMM/MOEDER/MATKA/MÃE/MAMA/MATKA/MATI/ÄITI/MODER

IIa pielikums

| Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants. | |
| --- | --- |

Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants.

Image

| 1 | DALĪBVALSTS: | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA (APLIECINA NEPRECĒTAS PERSONAS ĢIMENES STĀVOKLI |
| 4 | UZVĀRDS |
| 5 | VĀRDS(-I) |
| 6 | DZIMUMS |
| 7 | DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS:

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA (APLIECINA NEPRECĒTAS PERSONAS ĢIMENES STĀVOKLI

4

UZVĀRDS

5

VĀRDS(-I)

6

DZIMUMS

7

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

8

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. Tai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu materiālās tiesības.

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:




  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:

| — | mm:




  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:

| — | gggg:




  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:

| — | V:




  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

V:

| — | S:




  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

S:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONFIRMANT LE STATUT NON MARIÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR BESTÄTIGUNG DER LEDIGKEITSBESCHEINIGUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СКЛЮЧЕН БРАК/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UNIÓN EUROPEA QUE ACREDITA EL ESTADO DE SOLTERÍA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EVROPSKÉ UNIE PRO RODINNÝ STAV “SVOBODNÝ/Á”/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR TIL BEKRÆFTELSE AF STATUS SOM UGIFT//ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM VALLALISE STAATUSE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ ΓΙΑ ΤΗ ΒΕΒΑΙΩΣΗ ΑΓΑΜΙΑΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH DE CHUID AN AONTAIS EORPAIGH LENA NDAINGNÍTEAR STÁDAS NEAMHPHÓSTA/ VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE KOJIM SE POTVRĐUJE SLOBODNO BRAČNO STANJE /MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE PER LA CONFERMA DELLO STATUS DI NON CONIUGATO/A/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA (APLIECINA NEPRECĒTAS PERSONAS ĢIMENES STĀVOKLI)/EUROPOS SĄJUNGOS DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA, KURIA PATVIRTINAMAS NESUSITUOKUSIO ASMENS SATUSAS/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NŐTLEN/HAJADON CSALÁDI ÁLLAPOT TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWI TAL-UNJONI EWROPEA LI TIKKONFERMA STATUS MHUX MIŻŻEWWEĠ/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER TER STAVING VAN ONGEHUWDE STAAT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UNII EUROPEJSKIEJ POTWIERDZAJĄCY STAN WOLNY/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UNIÃO EUROPEIA RELATIVO AO ESTADO DE SOLTEIRO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STAREA CIVILĂ A UNEI PERSOANE NECĂSĂTORITE/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NEUZAVRETIA MANŽELSTVA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SAMSKEM STANU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE, JOLLA VAHVISTETAAN SIVIILISÄÄDYKSI NAIMATON/FLERSPRÅKIGT EU STANDARDFORMULÄR FÖR INTYGANDE AV ATT EN PERSON ÄR OGIFT |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 7 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 8 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONFIRMANT LE STATUT NON MARIÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR BESTÄTIGUNG DER LEDIGKEITSBESCHEINIGUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СКЛЮЧЕН БРАК/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UNIÓN EUROPEA QUE ACREDITA EL ESTADO DE SOLTERÍA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EVROPSKÉ UNIE PRO RODINNÝ STAV “SVOBODNÝ/Á”/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR TIL BEKRÆFTELSE AF STATUS SOM UGIFT//ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM VALLALISE STAATUSE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ ΓΙΑ ΤΗ ΒΕΒΑΙΩΣΗ ΑΓΑΜΙΑΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH DE CHUID AN AONTAIS EORPAIGH LENA NDAINGNÍTEAR STÁDAS NEAMHPHÓSTA/ VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE KOJIM SE POTVRĐUJE SLOBODNO BRAČNO STANJE /MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE PER LA CONFERMA DELLO STATUS DI NON CONIUGATO/A/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA (APLIECINA NEPRECĒTAS PERSONAS ĢIMENES STĀVOKLI)/EUROPOS SĄJUNGOS DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA, KURIA PATVIRTINAMAS NESUSITUOKUSIO ASMENS SATUSAS/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NŐTLEN/HAJADON CSALÁDI ÁLLAPOT TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWI TAL-UNJONI EWROPEA LI TIKKONFERMA STATUS MHUX MIŻŻEWWEĠ/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER TER STAVING VAN ONGEHUWDE STAAT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UNII EUROPEJSKIEJ POTWIERDZAJĄCY STAN WOLNY/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UNIÃO EUROPEIA RELATIVO AO ESTADO DE SOLTEIRO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STAREA CIVILĂ A UNEI PERSOANE NECĂSĂTORITE/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NEUZAVRETIA MANŽELSTVA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SAMSKEM STANU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE, JOLLA VAHVISTETAAN SIVIILISÄÄDYKSI NAIMATON/FLERSPRÅKIGT EU STANDARDFORMULÄR FÖR INTYGANDE AV ATT EN PERSON ÄR OGIFT

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

7

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

8

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Gr. 40]

III pielikums

| Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants | |
| --- | --- |

Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBU |
| 4 | LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBU

4

LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

5

LAULĀTAIS A/
  VĪRS

  [Gr. 41]

6

LAULĀTAIS B/
  SIEVA

  [Gr. 42]

7

UZVĀRDS PIRMS LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS

8

VĀRDS(-I)

9

DZIMUMS

10

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

11

UZVĀRDS PĒC LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS

12

PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA

13

CITI DATI PAR REĢISTRĀCIJU

14

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt ka alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī pastāvošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. Tai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu materiālās tiesības attiecībā uz laulību.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag

| — | Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad

| — | Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År

| — | Mar:
  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål |
| --- | --- |

—

Mar:
  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål

| — | Reg:
  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Reg:
  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap

| — | Ls:
  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Ls:
  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad

| — | Div:
  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Div:
  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa

| — | A:
  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering |
| --- | --- |

—

A:
  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering

| — | D:
  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall |
| --- | --- |

—

D:
  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall

| — | Dh:
  Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Dh:
  Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall

| — | Dw:
  Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Dw:
  Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE MARIAGE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EHESCHLIEßUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА БРАК/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL MATRIMONIO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO MANŽELSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDVIELSESATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ABIELU KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÓSADH/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL MATRIMONIO/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SANTUOKOS/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HÁZASSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR ŻWIEĠ/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE HUWELIJK/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA BRAK/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO CASAMENTO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CĂSĂTORIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA UZAVRETIA MANŽELSTVA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOLIITTO/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE GIFTERMÅL |
| 4 | DATE ET LIEU DU MARIAGE/TAG UND ORT DES EINTRAGS/ДАТА И МЯСТО НА СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА/FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO/DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ/VIELSESDATO- OG STED/ABIELLUMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΟΥ ΓΑΜΟΥ/DÁTA AGUS IONAD AN PHÓSTA/DAN I MJESTO SKLAPANJA BRAKA/DATA E LUOGO DI MATRIMONIO/LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS DATUMS UN VIETA/SANTUOKOS DATA IR VIETA/HÁZASSÁGKÖTÉS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAŻ-ŻWIEĠ/DATUM EN PLAATS VAN HUWELIJK/DATA I MIEJSCE ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/DATA E LOCAL DO CASAMENTO/DATA ŞI LOCUL CĂSĂTORIEI/DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA MANŽELSTVA/DATUM IN KRAJ SKLENITVE ZAKONSKE ZVEZE/AVIOLIITON SOLMIMISAIKA JA –PAIKKA/GIFTERMÅLSDATUM OCH GIFTERMÅLSORT |
| 5 | ÉPOUX A/EHEPARTNER A/СЪПРУГ A/CÓNYUGE A/MANŽEL/KA A/ÆGTEFÆLLE A/ABIKAASA A/ΣΥΖΥΓΟΣ Α/CÉILE A/BRAČNI DRUG A/CONIUGE A/LAULĀTAIS A/SUTUOKTINIS A/“A” HÁZASTÁRS/KONJUĠI A/ECHTGENOOT/-GENOTE A/MAŁŻONEK A/COÕNJUGE A/SOŢUL/SOŢIA A/MANŽEL A/ZAKONEC A/PUOLISO A/MAKE A |
| 6 | ÉPOUX B/EHEPARTNER B//СЪПРУГ В/CÓNYUGE B/MANŽEL/KA B/ÆGTEFÆLLE B/ABIKAASA B/ΣΥΖΥΓΟΣ Β/CÉILE B/BRAČNI DRUG B/CONIUGE B/LAULĀTAIS B/SUTUOKTINIS B/“B” HÁZASTÁRS/KONJUĠI B/ECHTGENOOT/-GENOTE B/MAŁŻONEK B/CÕNJUGE B/SOŢUL/SOŢIA B/MANŽEL B/ZAKONEC B/PUOLISO B/MAKE B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR AU MARIAGE/NAME VOR DER EHESCHLIEßUNG/ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ БРАКА/APELLIDO(S) ANTES DEL MATRIMONIO/PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM MANŽELSTVÍ/EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF ÆGTESKAB/PEREKONNANIMI ENNE ABIELLUMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΟ ΤΟ ΓΑΜΟ/SLOINNE ROIMH PHÓSADH/DJEVOJAČKO PREZIME/COGNOME PRIMA DEL MATRIMONIO/UZVĀRDS PIRMS LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS/PAVARDĖ IKI SANTUOKOS SUDARYMO/HÁZASSÁGKÖTÉS ELŐTTI CSALÁDI NÉV/KUNJOM QABEL IŻ-ŻWIEĠ/NAAM VÓÓR HET HUWELIJK/NAZWISKO PRZED ZAWARCIEM ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/APELIDO ANTERIOR AO CASAMENTO/NUMELE DINAINTEA CĂSĂTORIEI/PRIEZVISKO ZA SLOBODNA/PRIIMEK PRED SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE/SUKUNIMI ENNEN AVIOLIITTOA/EFTERNAMN FÖRE GIFTERMÅLET |
| 8 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOMÉPRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 9 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG –STED/KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ/DATA U POST TAT-TWELID/GEBOORTEDATUM EN –PLAATS/DATA I MIEJSCE URODZIN/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR AU MARIAGE/NAME NACH DER EHESCHLIEßUNG/ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА/APELLIDO(S) TRAS EL MATRIMONIO/PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ/EFTERNAVN EFTER INDGÅELSE AF ÆGTESKAB/PEREKONNANIMI PÄRAST ABIELLUMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ/SLOINNE TAR ÉIS AN PHÓSTA/PREZIME NAKON SKLAPANJA BRAKA/COGNOME DOPO IL MATRIMONIO/UZVĀRDS PĒC LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS/PAVARDĖ PO SANTUOKOS SUDARYMO/HÁZASSÁGKÖTÉS UTÁNI NÉV/KUNJOM WARA Ż-ŻWIEĠ/NAAM NA HET HUWELIJK/NAZWISKO PO ZAWARCIU ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/APELIDO POSTERIOR AO CASAMENTO/NUMELE DUPĂ CĂSĂTORIE/PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ MANŽELSTVA/PRIIMEK PO SKLENITVI ZAKONSKE ZVEZE/SUKUNIMI AVIOLIITON SOLMIMISEN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER GIFTERMÅLET |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE MARIAGE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EHESCHLIEßUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА БРАК/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL MATRIMONIO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO MANŽELSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDVIELSESATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ABIELU KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÓSADH/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL MATRIMONIO/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SANTUOKOS/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HÁZASSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR ŻWIEĠ/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE HUWELIJK/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA BRAK/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO CASAMENTO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CĂSĂTORIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA UZAVRETIA MANŽELSTVA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOLIITTO/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE GIFTERMÅL

4

DATE ET LIEU DU MARIAGE/TAG UND ORT DES EINTRAGS/ДАТА И МЯСТО НА СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА/FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO/DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ/VIELSESDATO- OG STED/ABIELLUMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΟΥ ΓΑΜΟΥ/DÁTA AGUS IONAD AN PHÓSTA/DAN I MJESTO SKLAPANJA BRAKA/DATA E LUOGO DI MATRIMONIO/LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS DATUMS UN VIETA/SANTUOKOS DATA IR VIETA/HÁZASSÁGKÖTÉS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAŻ-ŻWIEĠ/DATUM EN PLAATS VAN HUWELIJK/DATA I MIEJSCE ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/DATA E LOCAL DO CASAMENTO/DATA ŞI LOCUL CĂSĂTORIEI/DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA MANŽELSTVA/DATUM IN KRAJ SKLENITVE ZAKONSKE ZVEZE/AVIOLIITON SOLMIMISAIKA JA –PAIKKA/GIFTERMÅLSDATUM OCH GIFTERMÅLSORT

5

ÉPOUX A/EHEPARTNER A/СЪПРУГ A/CÓNYUGE A/MANŽEL/KA A/ÆGTEFÆLLE A/ABIKAASA A/ΣΥΖΥΓΟΣ Α/CÉILE A/BRAČNI DRUG A/CONIUGE A/LAULĀTAIS A/SUTUOKTINIS A/“A” HÁZASTÁRS/KONJUĠI A/ECHTGENOOT/-GENOTE A/MAŁŻONEK A/COÕNJUGE A/SOŢUL/SOŢIA A/MANŽEL A/ZAKONEC A/PUOLISO A/MAKE A

6

ÉPOUX B/EHEPARTNER B//СЪПРУГ В/CÓNYUGE B/MANŽEL/KA B/ÆGTEFÆLLE B/ABIKAASA B/ΣΥΖΥΓΟΣ Β/CÉILE B/BRAČNI DRUG B/CONIUGE B/LAULĀTAIS B/SUTUOKTINIS B/“B” HÁZASTÁRS/KONJUĠI B/ECHTGENOOT/-GENOTE B/MAŁŻONEK B/CÕNJUGE B/SOŢUL/SOŢIA B/MANŽEL B/ZAKONEC B/PUOLISO B/MAKE B

7

NOM ANTÉRIEUR AU MARIAGE/NAME VOR DER EHESCHLIEßUNG/ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ БРАКА/APELLIDO(S) ANTES DEL MATRIMONIO/PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM MANŽELSTVÍ/EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF ÆGTESKAB/PEREKONNANIMI ENNE ABIELLUMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΟ ΤΟ ΓΑΜΟ/SLOINNE ROIMH PHÓSADH/DJEVOJAČKO PREZIME/COGNOME PRIMA DEL MATRIMONIO/UZVĀRDS PIRMS LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS/PAVARDĖ IKI SANTUOKOS SUDARYMO/HÁZASSÁGKÖTÉS ELŐTTI CSALÁDI NÉV/KUNJOM QABEL IŻ-ŻWIEĠ/NAAM VÓÓR HET HUWELIJK/NAZWISKO PRZED ZAWARCIEM ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/APELIDO ANTERIOR AO CASAMENTO/NUMELE DINAINTEA CĂSĂTORIEI/PRIEZVISKO ZA SLOBODNA/PRIIMEK PRED SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE/SUKUNIMI ENNEN AVIOLIITTOA/EFTERNAMN FÖRE GIFTERMÅLET

8

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOMÉPRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

9

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG –STED/KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ/DATA U POST TAT-TWELID/GEBOORTEDATUM EN –PLAATS/DATA I MIEJSCE URODZIN/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR AU MARIAGE/NAME NACH DER EHESCHLIEßUNG/ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА/APELLIDO(S) TRAS EL MATRIMONIO/PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ/EFTERNAVN EFTER INDGÅELSE AF ÆGTESKAB/PEREKONNANIMI PÄRAST ABIELLUMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ/SLOINNE TAR ÉIS AN PHÓSTA/PREZIME NAKON SKLAPANJA BRAKA/COGNOME DOPO IL MATRIMONIO/UZVĀRDS PĒC LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS/PAVARDĖ PO SANTUOKOS SUDARYMO/HÁZASSÁGKÖTÉS UTÁNI NÉV/KUNJOM WARA Ż-ŻWIEĠ/NAAM NA HET HUWELIJK/NAZWISKO PO ZAWARCIU ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/APELIDO POSTERIOR AO CASAMENTO/NUMELE DUPĂ CĂSĂTORIE/PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ MANŽELSTVA/PRIIMEK PO SKLENITVI ZAKONSKE ZVEZE/SUKUNIMI AVIOLIITON SOLMIMISEN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER GIFTERMÅLET

12

RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

IIIa pielikums

| Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants. | |
| --- | --- |

Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants.

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – LAULĪBAS ŠĶIRŠANA |
| 4 | LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS DATUMS UN VIETA | | D | | M | | G |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – LAULĪBAS ŠĶIRŠANA

4

LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS DATUMS UN VIETA

D

M

G

5

LAULĀTAIS A

6

LAULĀTAIS B

7

UZVĀRDS PIRMS LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS

8

VĀRDS(-I)

9

DZIMUMS

10

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

11

UZVĀRDS PĒC LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS

12

PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA

13

CITI DATI PAR REĢISTRĀCIJU

14

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. ES veidlapai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgam publiskam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu attiecīgās materiālo tiesību normas.

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:




  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:

| — | mm:




  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:

| — | gggg:




  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:

| — | V:




  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

V:

| — | S:




  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

S:

| — | L:




  Laulība/Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål |
| --- | --- |

—

L:

| — | RP:




  Reģistrētas partnerattiecības/Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

RP:

| — | La:




  Laulāto atšķiršana/Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad |
| --- | --- |

—

La:

| — | Lš:




  Laulības šķiršana/Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Lš:

| — | Ln:




  Laulības atzīšana par neesošu/Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering |
| --- | --- |

—

Ln:

| — | N:




  Nāve/Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall |
| --- | --- |

—

N:

| — | Nv:




  Vīra nāve/Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Nv:

| — | Ns:




  Sievas nāve/Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Ns:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIVORCE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – SCHEIDUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РАЗВОД/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL DIVORCIO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ROZVODU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE SKILSMISSE/LAHUTUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE COLSCARADH/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVOD/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL DIVORZIO/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SKYRYBŲ/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBAS ŠĶIRŠANU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY VÁLÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIVORZJU/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ECHTSCHEIDING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWODU/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO DIVÓRCIO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DIVORŢUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ROZVODU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O RAZVEZI ZAKONSKE ZVEZE/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOERO/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SKILSMÄSSA |
| 4 | DATE ET LIEU DU DIVORCE/TAG UND ORT DER SCHEIDUNG/ДАТА И МЯСТО НА РАЗВОДА/FECHA Y LUGAR DEL DIVORCIO/DATUM A MÍSTO ROZVODU/DATO OG STED FOR SKILSMISSEN/LAHUTUSE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΖΥΓΙΟΥ/DÁTA AGUS ÁIT AN CHOLSCARTHA/DATUM I MJESTO RAZVODA/DATA E LUOGO DEL DIVORZIO/SKYRYBŲ DATA IR VIETA/LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS DATUMS UN VIETA/VÁLÁS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAD-DIVORZJU/DATUM EN PLAATS VAN DE ECHTSCHEIDING/DATA I MIEJSCE ROZWODU/DATA E LOCAL DO DIVÓRCIO/DATA ŞI LOCUL DIVORŢULUI/DÁTUM A MIESTO ROZVODU/DATUM IN KRAJ RAZVEZE/AVIOERON VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR SKILSMÄSSA |
| 5 | CONJOINT A/EHEPARTNER A/СЪПРУГ A/CÓNYUGE A/MANŽEL/ÆGTEFÆLLE A/ABIKAASA A/ΣΥΖΥΓΟΣ Α/CÉILE A/ BRAČNI PARTNER A /CONIUGE A/LAULĀTAIS A/SUTUOKTINIS A/“A” HÁZASTÁRS/KONJUĠI A/ECHTGENOOT/-GENOTE A/MAŁŻONEK A/COÕNJUGE A/SOŢUL/SOŢIA A/MANŽEL A/ZAKONEC A/PUOLISO A/MAKE A |
| 6 | CONJOINT B/EHEPARTNER B/СЪПРУГ В/CÓNYUGE B/MANŽELKA/ÆGTEFÆLLE B/ABIKAASA B/ΣΥΖΥΓΟΣ Β/CÉILE B/BRAČNI PARTNER B/CONIUGE B/LAULĀTAIS B/SUTUOKTINIS B/“B” HÁZASTÁRS/KONJUĠI B/ECHTGENOOT/-GENOTE B/MAŁŻONEK B/CÕNJUGE B/SOŢUL/SOŢIA B/MANŽEL B/ZAKONEC B/PUOLISO B/MAKE B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR AU DIVORCE/NAME VOR DER SCHEIDUNG/ИМЕ ПРЕДИ РАЗВОДА/NOMBRE ANTES DEL DIVORCIO/JMÉNO PŘED ROZVODEM/NAVN FØR SKILSMISSEN/LAHUTUSE-EELNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/SLOINNE ROIMH AN GCOLSCARADH/ PREZIME PRIJE RAZVODA /NOME ANTERIORMENTE AL DIVORZIO/PAVARDĖ PRIEŠ SKYRYBAS/VĀRDS PIRMS LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS/VÁLÁS ELŐTTI NÉV/ISEM QABEL ID-DIVORZJU/NAAM VOOR DE ECHTSCHEIDING/NAZWISKO PRZED ROZWODEM/APELIDO ANTERIOR AO DIVÓRCIO/NUMELE ÎNAINTE DE DIVORŢ/MENO PRED ROZVODOM/IME PRED RAZVEZO/SUKUNIMI ENNEN AVIOEROA/EFTERNAMN FÖRE SKILSMÄSSA |
| 8 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 9 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SPOL/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR AU DIVORCE/NAME NACH DER SCHEIDUNG/ИМЕ СЛЕД РАЗВОДА/NOMBRE DESPUÉS DEL DIVORCIO/JMÉNO PO ROZVODU/NAVN EFTER SKILSMISSEN/LAHUTUSEJÄRGNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/SLOINNE I NDIAIDH AN CHOLSCARTHA/PREZIME NAKON RAZVODA/NOME SUCCESSIVAMENTE AL DIVORZIO/PAVARDĖ PO SKYRYBŲ/VĀRDS PĒC LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS/VÁLÁS UTÁNI NÉV/ISEM WARA D-DIVORZJU/NAAM NA DE ECHTSCHEIDING/NAZWISKO PO ROZWODZIE/APELIDO POSTERIOR AO DIVÓRCIO/NUMELE DUPĂ DIVORŢ/MENO PO ROZVODE/IME PO RAZVEZI/SUKUNIMI AVIOERON JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER SKILSMÄSSA |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIVORCE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – SCHEIDUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РАЗВОД/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL DIVORCIO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ROZVODU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE SKILSMISSE/LAHUTUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE COLSCARADH/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVOD/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL DIVORZIO/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SKYRYBŲ/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBAS ŠĶIRŠANU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY VÁLÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIVORZJU/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ECHTSCHEIDING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWODU/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO DIVÓRCIO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DIVORŢUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ROZVODU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O RAZVEZI ZAKONSKE ZVEZE/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOERO/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SKILSMÄSSA

4

DATE ET LIEU DU DIVORCE/TAG UND ORT DER SCHEIDUNG/ДАТА И МЯСТО НА РАЗВОДА/FECHA Y LUGAR DEL DIVORCIO/DATUM A MÍSTO ROZVODU/DATO OG STED FOR SKILSMISSEN/LAHUTUSE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΖΥΓΙΟΥ/DÁTA AGUS ÁIT AN CHOLSCARTHA/DATUM I MJESTO RAZVODA/DATA E LUOGO DEL DIVORZIO/SKYRYBŲ DATA IR VIETA/LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS DATUMS UN VIETA/VÁLÁS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAD-DIVORZJU/DATUM EN PLAATS VAN DE ECHTSCHEIDING/DATA I MIEJSCE ROZWODU/DATA E LOCAL DO DIVÓRCIO/DATA ŞI LOCUL DIVORŢULUI/DÁTUM A MIESTO ROZVODU/DATUM IN KRAJ RAZVEZE/AVIOERON VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR SKILSMÄSSA

5

CONJOINT A/EHEPARTNER A/СЪПРУГ A/CÓNYUGE A/MANŽEL/ÆGTEFÆLLE A/ABIKAASA A/ΣΥΖΥΓΟΣ Α/CÉILE A/ BRAČNI PARTNER A /CONIUGE A/LAULĀTAIS A/SUTUOKTINIS A/“A” HÁZASTÁRS/KONJUĠI A/ECHTGENOOT/-GENOTE A/MAŁŻONEK A/COÕNJUGE A/SOŢUL/SOŢIA A/MANŽEL A/ZAKONEC A/PUOLISO A/MAKE A

6

CONJOINT B/EHEPARTNER B/СЪПРУГ В/CÓNYUGE B/MANŽELKA/ÆGTEFÆLLE B/ABIKAASA B/ΣΥΖΥΓΟΣ Β/CÉILE B/BRAČNI PARTNER B/CONIUGE B/LAULĀTAIS B/SUTUOKTINIS B/“B” HÁZASTÁRS/KONJUĠI B/ECHTGENOOT/-GENOTE B/MAŁŻONEK B/CÕNJUGE B/SOŢUL/SOŢIA B/MANŽEL B/ZAKONEC B/PUOLISO B/MAKE B

7

NOM ANTÉRIEUR AU DIVORCE/NAME VOR DER SCHEIDUNG/ИМЕ ПРЕДИ РАЗВОДА/NOMBRE ANTES DEL DIVORCIO/JMÉNO PŘED ROZVODEM/NAVN FØR SKILSMISSEN/LAHUTUSE-EELNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/SLOINNE ROIMH AN GCOLSCARADH/ PREZIME PRIJE RAZVODA /NOME ANTERIORMENTE AL DIVORZIO/PAVARDĖ PRIEŠ SKYRYBAS/VĀRDS PIRMS LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS/VÁLÁS ELŐTTI NÉV/ISEM QABEL ID-DIVORZJU/NAAM VOOR DE ECHTSCHEIDING/NAZWISKO PRZED ROZWODEM/APELIDO ANTERIOR AO DIVÓRCIO/NUMELE ÎNAINTE DE DIVORŢ/MENO PRED ROZVODOM/IME PRED RAZVEZO/SUKUNIMI ENNEN AVIOEROA/EFTERNAMN FÖRE SKILSMÄSSA

8

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

9

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SPOL/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR AU DIVORCE/NAME NACH DER SCHEIDUNG/ИМЕ СЛЕД РАЗВОДА/NOMBRE DESPUÉS DEL DIVORCIO/JMÉNO PO ROZVODU/NAVN EFTER SKILSMISSEN/LAHUTUSEJÄRGNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/SLOINNE I NDIAIDH AN CHOLSCARTHA/PREZIME NAKON RAZVODA/NOME SUCCESSIVAMENTE AL DIVORZIO/PAVARDĖ PO SKYRYBŲ/VĀRDS PĒC LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS/VÁLÁS UTÁNI NÉV/ISEM WARA D-DIVORZJU/NAAM NA DE ECHTSCHEIDING/NAZWISKO PO ROZWODZIE/APELIDO POSTERIOR AO DIVÓRCIO/NUMELE DUPĂ DIVORŢ/MENO PO ROZVODE/IME PO RAZVEZI/SUKUNIMI AVIOERON JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER SKILSMÄSSA

12

RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Gr. 43]

IV pielikums

| Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants | |
| --- | --- |

Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – LAULĪBAS ŠĶIRŠANA |
| 4 | LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – LAULĪBAS ŠĶIRŠANA

4

LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

5

LAULĀTAIS A

6

LAULĀTAIS B

7

UZVĀRDS PIRMS LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS

8

VĀRDS(-I)

9

DZIMUMS

10

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

11

UZVĀRDS PĒC LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS

12

PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA

13

CITI DATI PAR REĢISTRĀCIJU

14

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt ka alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī pastāvošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. Tai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu materiālās tiesības attiecībā uz laulību.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:
  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα//Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:
  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα//Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag

| — | mm:
  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:
  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad

| — | gggg:
  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:
  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År

| — | L:
  Laulība/Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål |
| --- | --- |

—

L:
  Laulība/Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål

| — | RP:
  Reģistrētas partnerattiecības/Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

RP:
  Reģistrētas partnerattiecības/Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap

| — | La:
  Laulāto atšķiršana/Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad |
| --- | --- |

—

La:
  Laulāto atšķiršana/Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad

| — | Lš:
  Laulības šķiršana/Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Lš:
  Laulības šķiršana/Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa

| — | Ln:
  Laulības atzīšana par neesošu/Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering |
| --- | --- |

—

Ln:
  Laulības atzīšana par neesošu/Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering

| — | N:
  Nāve/Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall |
| --- | --- |

—

N:
  Nāve/Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall

| — | Nv:
  Vīra nāve/Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Nv:
  Vīra nāve/Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall

| — | Ns:
  Sievas nāve/Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Ns:
  Sievas nāve/Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE PARTENARIAT ENREGISTRÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EINGETRAGENE PARTNERSCHAFT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA UNIÓN REGISTRADA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO REGISTROVANÉ PARTNERSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARFORMULAR FOR REGISTRERET PARTNERSKAB/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM REGISTREERITUD PARTNRELUSE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗΝ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗ ΣΥΜΒΙΩΣΗ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÁIRTNÉIREACHT CHLÁRAITHE/. VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA REGISTRIRANO PARTNERSTVO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALL'UNIONE REGISTRATA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTĀM PARTNERATTIECĪBĀM/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR SĦUBIJA REĠISTRATA/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEREGISTREERD PARTNERSCHAP/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO À PARCERIA REGISTADA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND PARTENERIATUL ÎNREGISTRAT/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖITY PARISUHDE/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE REGISTRERAT PARTNERSKAP |
| 4 | DATE ET LIEU DE L'ÉTABLISSEMENT DE L'ACTE/TAG UND ORT DES EINTRAGS/ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO/DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ/DATO OG STED FOR REGISTRERINGEN/PARTNERLUSE REGISTREERIMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΗΣ ΠΡΑΞΗΣ/DÁTA AGUS IONAD CHLÁRÚ NA PÁIRTNÉIREACHTA/DATUM I MJESTO SKLAPANJA PARTNERSTVA/DATA E LUOGO DELL'ATTO/AKTA DATUMS UN VIETA/SUDARYMO DATA IR VIETA/CSELEKMÉNY IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAL-ATT/DATUM EN PLAATS VAN REGISTRATIE/DATA I MIEJSCE ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU/DATA E LOCAL DO ATO/DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII PARTENERIATULUI/DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA PARTNERSTVA/DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE/REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR REGISTRERINGEN |
| 5 | PARTENAIRE A/PARTNER A/ПАРТНЬОР A/PAREJA A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNER A/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A/PÁIRTÍ A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNERIS A/“A” ÉLETTÁRS/SIEĦEB A/PARTNER A/PARTNER A/PARCEIRO A/PARTENERUL A/PARTNER A/PARTNER A/PUOLISO A/PARTNER A |
| 6 | PARTENAIRE B/PARTNER B/ПАРТНЬОР В/PAREJA B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNER B/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B/PÁIRTÍ B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNERIS B/“B” ÉLETTÁRS/SIEĦEB B/PARTNER B/PARTNER B/PARCEIRO B/PARTENERUL B/PARTNER B/PARTNER B/PUOLISO B/PARTNER B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR À L'ÉTABLISSSEMENT DE L'ACTE/NAME VOR DEM EINTRAG/ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/APELLIDO(S) ANTES DEL CONTRATO DE UNIÓN/PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM PARTNERSTVÍ/EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF PARTNERSKABET/PEREKONNANIMI ENNE REGISTREERIMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΌ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ/SLOINNE ROIMH AN gCLÁRÚ/PREZIME PRIJE SKLAPANJA PARTNERSTVA/COGNOME PRIMA DELL'ATTO/UZVĀRDS PIRMS AKTA/PAVARDĖ IKI SUDARYMO/BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE ELŐTTI CSALÁDI NÉV/KUNJOM QABEL L-ATT/NAAM VÓÓR REGISTRATIE VAN HET PARTNERSCHAP/NAZWISKO PRZED ZAREJESTROWANIEM ZWIĄZKU/APELIDO ANTERIOR AO ATO/NUMELE AVUT ÎNAINTE DE ÎNREGISTRAREA PARTENERIATULUI/PRIEZVISKO PRED UZAVRETÍM PARTNERSTVA/PRIIMEK PRED REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI/SUKUNIMI ENNEN REKISTERÖINTIÄ/EFTERNAMN FÖRE REGISTRERINGEN |
| 8 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOMÉPRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 9 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG –STED/KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ/DATA U POST TAT-TWELID/GEBOORTEDATUM EN –PLAATS/DATA I MIEJSCE URODZIN/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR À L'ÉTABLISSEMNT DE L'ACTE/NAME NACH DEM EINTRAG/ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/APELLIDO(S) TRAS EL CONTRATO DE UNIÓN/PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ/NAVN EFTER ACT/PEREKONNANIMI PÄRAST REGISTREERIMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ/SLOINNE TAR ÉIS AN CHLÁRAITHE/PREZIME NAKON SKLAPANJA PARTNERSTVA/COGNOME DOPO L'ATTO/UZVĀRDS PĒC AKTA/PAVARDĖ PO SUDARYMO/BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE UTÁNI NÉV/KUNJOM WARA L-ATT/NAAM VÓÓR PARTNERSCHAP/NAZWISKO PO ZAREJESTROWANIU ZWIĄZKU/APELIDO POSTERIOR AO ATO/NUMELE DOBÂNDIT DUPĂ ÎNREGISTRARE/PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ PARTNERSTVA/PRIIMEK PO REGISTRACIJI PARTNERSKE SKUPNOSTI/NIMI REKISTERÖINNIN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER REGISTRERINGEN |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE PARTENARIAT ENREGISTRÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EINGETRAGENE PARTNERSCHAFT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA UNIÓN REGISTRADA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO REGISTROVANÉ PARTNERSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARFORMULAR FOR REGISTRERET PARTNERSKAB/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM REGISTREERITUD PARTNRELUSE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗΝ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗ ΣΥΜΒΙΩΣΗ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÁIRTNÉIREACHT CHLÁRAITHE/. VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA REGISTRIRANO PARTNERSTVO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALL'UNIONE REGISTRATA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTĀM PARTNERATTIECĪBĀM/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR SĦUBIJA REĠISTRATA/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEREGISTREERD PARTNERSCHAP/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO À PARCERIA REGISTADA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND PARTENERIATUL ÎNREGISTRAT/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖITY PARISUHDE/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE REGISTRERAT PARTNERSKAP

4

DATE ET LIEU DE L'ÉTABLISSEMENT DE L'ACTE/TAG UND ORT DES EINTRAGS/ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO/DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ/DATO OG STED FOR REGISTRERINGEN/PARTNERLUSE REGISTREERIMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΗΣ ΠΡΑΞΗΣ/DÁTA AGUS IONAD CHLÁRÚ NA PÁIRTNÉIREACHTA/DATUM I MJESTO SKLAPANJA PARTNERSTVA/DATA E LUOGO DELL'ATTO/AKTA DATUMS UN VIETA/SUDARYMO DATA IR VIETA/CSELEKMÉNY IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAL-ATT/DATUM EN PLAATS VAN REGISTRATIE/DATA I MIEJSCE ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU/DATA E LOCAL DO ATO/DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII PARTENERIATULUI/DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA PARTNERSTVA/DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE/REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR REGISTRERINGEN

5

PARTENAIRE A/PARTNER A/ПАРТНЬОР A/PAREJA A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNER A/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A/PÁIRTÍ A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNERIS A/“A” ÉLETTÁRS/SIEĦEB A/PARTNER A/PARTNER A/PARCEIRO A/PARTENERUL A/PARTNER A/PARTNER A/PUOLISO A/PARTNER A

6

PARTENAIRE B/PARTNER B/ПАРТНЬОР В/PAREJA B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNER B/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B/PÁIRTÍ B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNERIS B/“B” ÉLETTÁRS/SIEĦEB B/PARTNER B/PARTNER B/PARCEIRO B/PARTENERUL B/PARTNER B/PARTNER B/PUOLISO B/PARTNER B

7

NOM ANTÉRIEUR À L'ÉTABLISSSEMENT DE L'ACTE/NAME VOR DEM EINTRAG/ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/APELLIDO(S) ANTES DEL CONTRATO DE UNIÓN/PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM PARTNERSTVÍ/EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF PARTNERSKABET/PEREKONNANIMI ENNE REGISTREERIMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΌ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ/SLOINNE ROIMH AN gCLÁRÚ/PREZIME PRIJE SKLAPANJA PARTNERSTVA/COGNOME PRIMA DELL'ATTO/UZVĀRDS PIRMS AKTA/PAVARDĖ IKI SUDARYMO/BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE ELŐTTI CSALÁDI NÉV/KUNJOM QABEL L-ATT/NAAM VÓÓR REGISTRATIE VAN HET PARTNERSCHAP/NAZWISKO PRZED ZAREJESTROWANIEM ZWIĄZKU/APELIDO ANTERIOR AO ATO/NUMELE AVUT ÎNAINTE DE ÎNREGISTRAREA PARTENERIATULUI/PRIEZVISKO PRED UZAVRETÍM PARTNERSTVA/PRIIMEK PRED REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI/SUKUNIMI ENNEN REKISTERÖINTIÄ/EFTERNAMN FÖRE REGISTRERINGEN

8

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOMÉPRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

9

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG –STED/KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ/DATA U POST TAT-TWELID/GEBOORTEDATUM EN –PLAATS/DATA I MIEJSCE URODZIN/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR À L'ÉTABLISSEMNT DE L'ACTE/NAME NACH DEM EINTRAG/ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/APELLIDO(S) TRAS EL CONTRATO DE UNIÓN/PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ/NAVN EFTER ACT/PEREKONNANIMI PÄRAST REGISTREERIMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ/SLOINNE TAR ÉIS AN CHLÁRAITHE/PREZIME NAKON SKLAPANJA PARTNERSTVA/COGNOME DOPO L'ATTO/UZVĀRDS PĒC AKTA/PAVARDĖ PO SUDARYMO/BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE UTÁNI NÉV/KUNJOM WARA L-ATT/NAAM VÓÓR PARTNERSCHAP/NAZWISKO PO ZAREJESTROWANIU ZWIĄZKU/APELIDO POSTERIOR AO ATO/NUMELE DOBÂNDIT DUPĂ ÎNREGISTRARE/PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ PARTNERSTVA/PRIIMEK PO REGISTRACIJI PARTNERSKE SKUPNOSTI/NIMI REKISTERÖINNIN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER REGISTRERINGEN

12

RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

IVa pielikums

| Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants. | |
| --- | --- |

Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants.

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – REĢISTRĒTU PARTNERATTIECĪBU IZBEIGŠANA |
| 4 | IZBEIGŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – REĢISTRĒTU PARTNERATTIECĪBU IZBEIGŠANA

4

IZBEIGŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

5

PARTNERIS A

6

PARTNERIS B

7

UZVĀRDS PIRMS PARTNERATTIECIBU IZBEIGŠANAS

8

VĀRDS(-I)

9

DZIMUMS

10

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

11

UZVĀRDS PĒC PARTNERATTIECĪBU IZBEIGŠANAS

12

PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA

13

CITI DATI PAR REĢISTRĀCIJU

14

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. ES veidlapai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgam publiskam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu attiecīgās materiālo tiesību normas.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:




  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα//Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:

| — | mm:




  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:

| — | gggg:




  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:

| — | L:




  Laulība/Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål |
| --- | --- |

—

L:

| — | RP:




  Reģistrētas partnerattiecības/Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

RP:

| — | La:




  Laulāto atšķiršana/Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad |
| --- | --- |

—

La:

| — | Lš:




  Laulības šķiršana/Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Lš:

| — | Ln:




  Laulības atzīšana par neesošu/Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering |
| --- | --- |

—

Ln:

| — | N:




  Nāve/Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall |
| --- | --- |

—

N:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA DISSOLUTION D'UN PARTENARIAT ENREGISTRÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – AUFHEBUNG EINER EINGETRAGENEN PARTNERSCHAFT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA DISOLUCIÓN DE UNA PAREJA DE HECHO INSCRITA EN UN REGISTRO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE OPLØSNING AF REGISTRERET PARTNERSKAB/REGISTREERITUD PARTNERLUSE LÕPPEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗΣ ΣΥΜΒΙΩΣΗΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SCAOILEADH PÁIRTNÉIREACHTA CLÁRAITHE/VIŠEJEZIČNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVRGNUĆE REGISTRIRANOG PARTNERSTVA/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLO SCIOGLIMENTO DI UN'UNIONE REGISTRATA/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS NUTRAUKIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTU PARTNERATTIECĪBU IZBEIGŠANU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT FELBONTÁSA TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IX-XOLJIMENT TA' UNJONI REĠISTRATA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ONTBINDING VAN EEN GEREGISTREERD PARTNERSCHAP/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DISSOLUÇÃO DE PARCERIA REGISTADA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DESFACEREA PARTENERIATULUI ÎNREGISTRAT/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O PRENEHANJU REGISTRIRANE PARTNERSKE SKUPNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖIDYN PARISUHTEEN PURKAMINEN/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UPPLÖSNING AV REGISTRERAT PARTNERSKAP |
| 4 | DATE ET LIEU DE LA DISSOLUTION/TAG UND ORT DER AUFHEBUNG/ДАТА И МЯСТО НА ПРЕКРАТЯВАНЕ/FECHA Y LUGAR DE LA DISOLUCIÓN/DATUM A MÍSTO ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/DATO OG STED FOR OPLØSNINGEN/LÕPPEMISE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΛΥΣΗΣ/DÁTA AGUS ÁIT AN SCAOILTE/DATUM I MJESTO RAZVRGNUĆA/DATA E LUOGO DELLO SCIOGLIMENTO/NUTRAUKIMO DATA IR VIETA/IZBEIGŠANAS DATUMS UN VIETA/FELBONTÁS HELYE ÉS IDEJE/DATA U POST TAX-XOLJIMENT/DATUM EN PLAATS VAN DE ONTBINDING/DATA I MIEJSCE ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/DATA E LOCAL DA DISSOLUÇÃO/DATA ŞI LOCUL DESFACERII/DÁTUM A MIESTO ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/DATUM IN KRAJ PRENEHANJA/PARISUHTEEN PURKAMISEN VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR UPPLÖSNING |
| 5 | PARTENAIRE A/PARTNER A/ПАРТНЬОР A/PAREJA A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNER A/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A/PÁIRTÍ A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNERIS A/“A” ÉLETTÁRS/SIEĦEB A/PARTNER A/PARTNER A/PARCEIRO A/PARTENERUL A/PARTNER A/PARTNER A/PUOLISO A/PARTNER A |
| 6 | PARTENAIRE B/PARTNER B/ПАРТНЬОР В/PAREJA B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNER B/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B/PÁIRTÍ B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNERIS B/“B” ÉLETTÁRS/SIEĦEB B/PARTNER B/PARTNER B/PARCEIRO B/PARTENERUL B/PARTNER B/PARTNER B/PUOLISO B/PARTNER B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR À LA DISSOLUTION/NAME VOR DER AUFHEBUNG/ИМЕ ПРЕДИ ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВОG/NOMBRE ANTES DE LA DISOLUCIÓN/JMÉNO PŘED ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/NAVN FØR OPLØSNINGEN/PARTNERLUSE LÕPPEMISE EELNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ/SLOINNE ROIMH AN SCAOILEADH/PREZIME PRIJE RAZVRGNUĆA/NOME ANTERIORMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/PAVARDĖ PRIEŠ NUTRAUKIMĄ/VĀRDS PIRMS IZBEIGŠANAS/FELBONTÁS ELŐTTI NÉV/ISEM QABEL IX-XOLJIMENT/NAAM VOOR DE ONTBINDING/NAZWISKO PRZED ROZWIĄZANIEM ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/APELIDO ANTERIOR À DISSOLUÇÃO/NUMELE ÎNAINTE DE DESFACERE/MENO PRED ZRUŠENÍM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/IME PRED PRENEHANJEM/SUKUNIMI ENNEN PARISUHTEEN PURKAMISTA/EFTERNAMN FÖRE UPPLÖSNING |
| 8 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 9 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR À LA DISSOLUTION/NAME NACH DER AUFHEBUNG/ИМЕ СЛЕД ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВО/NOMBRE DESPUÉS DE LA DISOLUCIÓN/JMÉNO PO ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/NAVN EFTER OPLØSNINGEN/PARTNERLUSE LÕPPEMISE JÄRGNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ/SLOINNE I NDIAIDH AN SCAOILTE/PREZIME NAKON RAZVRGNUĆA/NOME SUCCESSIVAMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/PAVARDĖ PO NUTRAUKIMO/VĀRDS PĒC IZBEIGŠANAS/FELBONTÁS UTÁNI NÉV/ISEM WARA IX-XOLJIMENT/NAAM NA DE ONTBINDING/NAZWISKO PO ROZWIĄZANIU ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/APELIDO POSTERIOR À DISSOLUÇÃO/NUMELE DUPĂ DESFACERE/MENO PO ZRUŠENÍ REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/IME PO PRENEHANJU/SUKUNIMI PARISUHTEEN PURKAMISEN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER UPPLÖSNING |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA DISSOLUTION D'UN PARTENARIAT ENREGISTRÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – AUFHEBUNG EINER EINGETRAGENEN PARTNERSCHAFT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA DISOLUCIÓN DE UNA PAREJA DE HECHO INSCRITA EN UN REGISTRO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE OPLØSNING AF REGISTRERET PARTNERSKAB/REGISTREERITUD PARTNERLUSE LÕPPEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗΣ ΣΥΜΒΙΩΣΗΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SCAOILEADH PÁIRTNÉIREACHTA CLÁRAITHE/VIŠEJEZIČNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVRGNUĆE REGISTRIRANOG PARTNERSTVA/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLO SCIOGLIMENTO DI UN'UNIONE REGISTRATA/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS NUTRAUKIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTU PARTNERATTIECĪBU IZBEIGŠANU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT FELBONTÁSA TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IX-XOLJIMENT TA' UNJONI REĠISTRATA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ONTBINDING VAN EEN GEREGISTREERD PARTNERSCHAP/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DISSOLUÇÃO DE PARCERIA REGISTADA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DESFACEREA PARTENERIATULUI ÎNREGISTRAT/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O PRENEHANJU REGISTRIRANE PARTNERSKE SKUPNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖIDYN PARISUHTEEN PURKAMINEN/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UPPLÖSNING AV REGISTRERAT PARTNERSKAP

4

DATE ET LIEU DE LA DISSOLUTION/TAG UND ORT DER AUFHEBUNG/ДАТА И МЯСТО НА ПРЕКРАТЯВАНЕ/FECHA Y LUGAR DE LA DISOLUCIÓN/DATUM A MÍSTO ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/DATO OG STED FOR OPLØSNINGEN/LÕPPEMISE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΛΥΣΗΣ/DÁTA AGUS ÁIT AN SCAOILTE/DATUM I MJESTO RAZVRGNUĆA/DATA E LUOGO DELLO SCIOGLIMENTO/NUTRAUKIMO DATA IR VIETA/IZBEIGŠANAS DATUMS UN VIETA/FELBONTÁS HELYE ÉS IDEJE/DATA U POST TAX-XOLJIMENT/DATUM EN PLAATS VAN DE ONTBINDING/DATA I MIEJSCE ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/DATA E LOCAL DA DISSOLUÇÃO/DATA ŞI LOCUL DESFACERII/DÁTUM A MIESTO ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/DATUM IN KRAJ PRENEHANJA/PARISUHTEEN PURKAMISEN VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR UPPLÖSNING

5

PARTENAIRE A/PARTNER A/ПАРТНЬОР A/PAREJA A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNER A/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A/PÁIRTÍ A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNERIS A/“A” ÉLETTÁRS/SIEĦEB A/PARTNER A/PARTNER A/PARCEIRO A/PARTENERUL A/PARTNER A/PARTNER A/PUOLISO A/PARTNER A

6

PARTENAIRE B/PARTNER B/ПАРТНЬОР В/PAREJA B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNER B/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B/PÁIRTÍ B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNERIS B/“B” ÉLETTÁRS/SIEĦEB B/PARTNER B/PARTNER B/PARCEIRO B/PARTENERUL B/PARTNER B/PARTNER B/PUOLISO B/PARTNER B

7

NOM ANTÉRIEUR À LA DISSOLUTION/NAME VOR DER AUFHEBUNG/ИМЕ ПРЕДИ ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВОG/NOMBRE ANTES DE LA DISOLUCIÓN/JMÉNO PŘED ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/NAVN FØR OPLØSNINGEN/PARTNERLUSE LÕPPEMISE EELNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ/SLOINNE ROIMH AN SCAOILEADH/PREZIME PRIJE RAZVRGNUĆA/NOME ANTERIORMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/PAVARDĖ PRIEŠ NUTRAUKIMĄ/VĀRDS PIRMS IZBEIGŠANAS/FELBONTÁS ELŐTTI NÉV/ISEM QABEL IX-XOLJIMENT/NAAM VOOR DE ONTBINDING/NAZWISKO PRZED ROZWIĄZANIEM ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/APELIDO ANTERIOR À DISSOLUÇÃO/NUMELE ÎNAINTE DE DESFACERE/MENO PRED ZRUŠENÍM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/IME PRED PRENEHANJEM/SUKUNIMI ENNEN PARISUHTEEN PURKAMISTA/EFTERNAMN FÖRE UPPLÖSNING

8

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

9

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR À LA DISSOLUTION/NAME NACH DER AUFHEBUNG/ИМЕ СЛЕД ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВО/NOMBRE DESPUÉS DE LA DISOLUCIÓN/JMÉNO PO ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/NAVN EFTER OPLØSNINGEN/PARTNERLUSE LÕPPEMISE JÄRGNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ/SLOINNE I NDIAIDH AN SCAOILTE/PREZIME NAKON RAZVRGNUĆA/NOME SUCCESSIVAMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/PAVARDĖ PO NUTRAUKIMO/VĀRDS PĒC IZBEIGŠANAS/FELBONTÁS UTÁNI NÉV/ISEM WARA IX-XOLJIMENT/NAAM NA DE ONTBINDING/NAZWISKO PO ROZWIĄZANIU ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/APELIDO POSTERIOR À DISSOLUÇÃO/NUMELE DUPĂ DESFACERE/MENO PO ZRUŠENÍ REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/IME PO PRENEHANJU/SUKUNIMI PARISUHTEEN PURKAMISEN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER UPPLÖSNING

12

RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Gr. 44]

IVb pielikums

| Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants. | |
| --- | --- |

Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants.

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – PILSONĪBA UN VALSTSPIEDERĪBA |
| 4 | UZVĀRDS |
| 5 | VĀRDS(-I) |
| 6 | DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – PILSONĪBA UN VALSTSPIEDERĪBA

4

UZVĀRDS

5

VĀRDS(-I)

6

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

7

DZIMUMS

8

SAVIENĪBAS PILSONIS; VALSTSPIEDERĪBA:

(ISO 3166-1 alpha-3)

9

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. ES veidlapai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgam publiskam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu attiecīgās materiālo tiesību normas.

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:




  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:

| — | mm:




  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:

| — | gggg:




  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:

| — | V:




  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

V:

| — | S:




  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

S:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA CITOYENNETÉ DE L'UNION ET À LA NATIONALITÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – UNIONSBÜRGERSCHAFT UND STAATSANGEHÖRIGKEIT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ГРАЖДАНСТВО НА СЪЮЗА И НАЦИОНАЛНА ПРИНАДЛЕЖНОСТ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CIUDADANÍA DE LA UNIÓN Y A LA NACIONALIDAD/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OBČANSTVÍ UNIE A STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE UNIONSBORGERSKAB OG STATSBORGERSKAB/LIIDU KODAKONDSUST JA RAHVUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΠΗΚΟΟΤΗΤΑ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SAORÁNACHT AN AONTAIS AGUS NÁISIÚNTACHT/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – GRAĐANSTVO UNIJE I DRŽAVLJANSTVO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA CITTADINANZA DELL'UNIONE E ALLA NAZIONALITÀ/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SĄJUNGOS PILIETYBĖS IR TAUTYBĖS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ SAVIENĪBAS PILSONĪBU UN VALSTSPIEDERĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY UNIÓS POLGÁRSÁG ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊITTADINANZA U N-NAZZJONALITÀ TAL-UNJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE BURGERSCHAP VAN DE UNIE EN NATIONALITEIT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY OBYWATELSTWA UNII I OBYWATELSTWA KRAJOWEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À CIDADANIA DA UNIÃO E NACIONALIDADE/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CETĂŢENIA UNIUNII ŞI NAŢIONALITATEA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA OBČIANSTVA ÚNIE A ŠTÁTNEJ PRÍSLUŠNOSTI/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O DRŽAVLJANSTVU UNIJE IN NARODNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – UNIONIN KANSALAISUUS JA KANSALLISUUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UNIONSMEDBORGARSKAP OCH NATIONALITET |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | CITOYEN DE L'UNION; NATIONALITÉ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSBÜRGER; STAATSANGEHÖRIGKEIT: (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ГРАЖДАНИН НА СЪЮЗА, ГРАЖДАНСТВО (ISO 3166-1 ALPHA-3)/CIUDADANÍA DE LA UNIÓN, NACIONALIDAD (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBČANSTVÍ UNIE; STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSBORGERSKAB; STATSBORGERSKAB (ISO 3166-1 ALPHA-3)/LIIDU KODAKONDSUS; RAHVUS (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ΠΟΛΙΤΗΣ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ• ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SAORÁNACHT AN AONTAIS; NÁISIÚNTACHT (ISO 3166-1 ALPHA-3)/GRAĐANIN UNIJE; DRŽAVLJANSTVO: (ISO 3166-1 ALPHA-3)/CITTADINO DELL'UNIONE; NAZIONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SĄJUNGOS PILIETYBĖ; TAUTYBĖ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SAVIENĪBAS PILSONIS; VALSTSPIEDRĪBA (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIÓS POLGÁR, ÁLLAMPOLGÁR (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ĊITTADIN TAL-UNJONI; NAZZJONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/BURGER VAN DE UNIE; NATIONALITEIT (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBYWATEL UNII; OBYWATELSTWO KRAJOWE (ISO 3166-1 ALFA-3)/CIDADANIA DA UNIÃO; NACIONALIDADE (ISO 3166-1 ALPHA - 3)/CETĂŢEAN AL UNIUNII; NAŢIONALITATE (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBČAN ÚNIE; ŠTÁTNA PRÍSLUŠNSOŤ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/DRŽAVLJANSTVO UNIJE, NARODNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONIN KANSALAINEN; KANSALLISUUS (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSMEDBORGARE; NATIONALITET (ISO 3166-1 ALPHA-3) |
| 9 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA CITOYENNETÉ DE L'UNION ET À LA NATIONALITÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – UNIONSBÜRGERSCHAFT UND STAATSANGEHÖRIGKEIT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ГРАЖДАНСТВО НА СЪЮЗА И НАЦИОНАЛНА ПРИНАДЛЕЖНОСТ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CIUDADANÍA DE LA UNIÓN Y A LA NACIONALIDAD/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OBČANSTVÍ UNIE A STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE UNIONSBORGERSKAB OG STATSBORGERSKAB/LIIDU KODAKONDSUST JA RAHVUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΠΗΚΟΟΤΗΤΑ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SAORÁNACHT AN AONTAIS AGUS NÁISIÚNTACHT/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – GRAĐANSTVO UNIJE I DRŽAVLJANSTVO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA CITTADINANZA DELL'UNIONE E ALLA NAZIONALITÀ/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SĄJUNGOS PILIETYBĖS IR TAUTYBĖS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ SAVIENĪBAS PILSONĪBU UN VALSTSPIEDERĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY UNIÓS POLGÁRSÁG ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊITTADINANZA U N-NAZZJONALITÀ TAL-UNJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE BURGERSCHAP VAN DE UNIE EN NATIONALITEIT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY OBYWATELSTWA UNII I OBYWATELSTWA KRAJOWEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À CIDADANIA DA UNIÃO E NACIONALIDADE/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CETĂŢENIA UNIUNII ŞI NAŢIONALITATEA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA OBČIANSTVA ÚNIE A ŠTÁTNEJ PRÍSLUŠNOSTI/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O DRŽAVLJANSTVU UNIJE IN NARODNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – UNIONIN KANSALAISUUS JA KANSALLISUUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UNIONSMEDBORGARSKAP OCH NATIONALITET

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

CITOYEN DE L'UNION; NATIONALITÉ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSBÜRGER; STAATSANGEHÖRIGKEIT: (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ГРАЖДАНИН НА СЪЮЗА, ГРАЖДАНСТВО (ISO 3166-1 ALPHA-3)/CIUDADANÍA DE LA UNIÓN, NACIONALIDAD (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBČANSTVÍ UNIE; STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSBORGERSKAB; STATSBORGERSKAB (ISO 3166-1 ALPHA-3)/LIIDU KODAKONDSUS; RAHVUS (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ΠΟΛΙΤΗΣ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ• ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SAORÁNACHT AN AONTAIS; NÁISIÚNTACHT (ISO 3166-1 ALPHA-3)/GRAĐANIN UNIJE; DRŽAVLJANSTVO: (ISO 3166-1 ALPHA-3)/CITTADINO DELL'UNIONE; NAZIONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SĄJUNGOS PILIETYBĖ; TAUTYBĖ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SAVIENĪBAS PILSONIS; VALSTSPIEDRĪBA (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIÓS POLGÁR, ÁLLAMPOLGÁR (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ĊITTADIN TAL-UNJONI; NAZZJONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/BURGER VAN DE UNIE; NATIONALITEIT (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBYWATEL UNII; OBYWATELSTWO KRAJOWE (ISO 3166-1 ALFA-3)/CIDADANIA DA UNIÃO; NACIONALIDADE (ISO 3166-1 ALPHA - 3)/CETĂŢEAN AL UNIUNII; NAŢIONALITATE (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBČAN ÚNIE; ŠTÁTNA PRÍSLUŠNSOŤ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/DRŽAVLJANSTVO UNIJE, NARODNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONIN KANSALAINEN; KANSALLISUUS (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSMEDBORGARE; NATIONALITET (ISO 3166-1 ALPHA-3)

9

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Gr. 45]

IVc pielikums

| Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants. | |
| --- | --- |

Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants.

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – KRIMINĀLAS SODĀMĪBAS NEESAMĪBA |
| 4 | UZVĀRDS |
| 5 | VĀRDS(-I) |
| 6 | DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – KRIMINĀLAS SODĀMĪBAS NEESAMĪBA

4

UZVĀRDS

5

VĀRDS(-I)

6

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

7

DZIMUMS

8

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. ES veidlapai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgam publiskam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu attiecīgās materiālo tiesību normas.

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:




  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:

| — | mm:




  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:

| — | gggg:




  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:

| — | V:




  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

V:

| — | S:




  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

S:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ABSENCE D'UN CASIER JUDICIAIRE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – VORSTRAFENFREIHEIT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СЪДЕБНО МИНАЛО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CARENCIA DE ANTECEDENTES PENALES/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE NEEXISTENCE ZÁZNAMU V TRESTNÍM REJSTŘÍKU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE REN STRAFFEATTEST/KRIMINAALKARISTUSE PUUDUMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΑΠΟΥΣΙΑ ΠΟΙΝΙΚΟΥ ΜΗΤΡΩΟΥ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HÉAGMAIS TAIFID CHOIRIÚIL/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – UVJERENJE O NEKAŽNJAVANJU/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ASSENZA DI PRECEDENTI PENALI/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NETEISTUMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ KRIMINĀLAS SODAMĪBAS NEESAMĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BÜNTETLEN ELŐÉLET TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IN-NUQQAS TA' REKORD KRIMINALI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE DE AFWEZIGHEID VAN EEN STRAFBLAD/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEKARALNOŚCI/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À INEXISTÊNCIA DE REGISTO CRIMINAL/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ABSENŢA CAZIERULUI JUDICIAR/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA VÝPISU Z REGISTRA TRESTOV BEZ ZÁZNAMU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O NEKAZNOVANOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – MERKINNÄTÖN RIKOSREKISTERIOTE/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FRÅNVARO AV NOTERINGAR I BELASTNINGSREGISTER |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ABSENCE D'UN CASIER JUDICIAIRE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – VORSTRAFENFREIHEIT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СЪДЕБНО МИНАЛО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CARENCIA DE ANTECEDENTES PENALES/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE NEEXISTENCE ZÁZNAMU V TRESTNÍM REJSTŘÍKU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE REN STRAFFEATTEST/KRIMINAALKARISTUSE PUUDUMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΑΠΟΥΣΙΑ ΠΟΙΝΙΚΟΥ ΜΗΤΡΩΟΥ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HÉAGMAIS TAIFID CHOIRIÚIL/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – UVJERENJE O NEKAŽNJAVANJU/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ASSENZA DI PRECEDENTI PENALI/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NETEISTUMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ KRIMINĀLAS SODAMĪBAS NEESAMĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BÜNTETLEN ELŐÉLET TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IN-NUQQAS TA' REKORD KRIMINALI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE DE AFWEZIGHEID VAN EEN STRAFBLAD/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEKARALNOŚCI/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À INEXISTÊNCIA DE REGISTO CRIMINAL/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ABSENŢA CAZIERULUI JUDICIAR/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA VÝPISU Z REGISTRA TRESTOV BEZ ZÁZNAMU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O NEKAZNOVANOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – MERKINNÄTÖN RIKOSREKISTERIOTE/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FRÅNVARO AV NOTERINGAR I BELASTNINGSREGISTER

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Gr. 46]

IVd pielikums

| Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants. | |
| --- | --- |

Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants.

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – DZĪVESVIETA |
| 4 | UZVĀRDS |
| 5 | VĀRDS(-I) |
| 6 | DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – DZĪVESVIETA

4

UZVĀRDS

5

VĀRDS(-I)

6

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

7

DZIMUMS

8

DZĪVESVIETA

9

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. ES veidlapai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgam publiskam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu attiecīgās materiālo tiesību normas.

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:




  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:

| — | mm:




  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:

| — | gggg:




  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:

| — | V:




  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

V:

| — | S:




  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

S:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DOMICILE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – WOHNSITZ/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA RESIDENCIA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE BYDLIŠTĚ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE BOPÆL/ELUKOHTA PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΚΑΤΟΙΚΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE CÓNAÍ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – BORAVIŠTE/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA RESIDENZA/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GYVENAMOSIOS VIETOS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZĪVES VIETU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY LAKÓHELY TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IR-RESIDENZA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE WOONPLAATS/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY MIEJSCA ZAMIESZKANIA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À RESIDÊNCIA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND REŞEDINŢA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POBYTU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O STALNEM PREBIVALIŠČU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – ASUINPAIKKA/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE HEMVIST |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | DOMICILE/WOHNSITZ/МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/RESIDENCIA/BYDLIŠTĚ/BOPÆL/ELUKOHT/ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΚΑΤΟΙΚΙΑΣ/CÓNAÍ/INDIRIZZO DI RESIDENZA/GYVENAMOJI VIETA/DZĪVES VIETA/LAKCÍM/ BORAVIŠTE /RESIDENZA/WOONPLAATS/MIEJSCE ZAMIESZKANIA/RESIDÊNCIA/REŞEDINŢA/POBYT/STALNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST |
| 9 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DOMICILE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – WOHNSITZ/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA RESIDENCIA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE BYDLIŠTĚ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE BOPÆL/ELUKOHTA PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΚΑΤΟΙΚΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE CÓNAÍ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – BORAVIŠTE/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA RESIDENZA/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GYVENAMOSIOS VIETOS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZĪVES VIETU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY LAKÓHELY TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IR-RESIDENZA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE WOONPLAATS/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY MIEJSCA ZAMIESZKANIA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À RESIDÊNCIA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND REŞEDINŢA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POBYTU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O STALNEM PREBIVALIŠČU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – ASUINPAIKKA/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE HEMVIST

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

DOMICILE/WOHNSITZ/МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/RESIDENCIA/BYDLIŠTĚ/BOPÆL/ELUKOHT/ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΚΑΤΟΙΚΙΑΣ/CÓNAÍ/INDIRIZZO DI RESIDENZA/GYVENAMOJI VIETA/DZĪVES VIETA/LAKCÍM/ BORAVIŠTE /RESIDENZA/WOONPLAATS/MIEJSCE ZAMIESZKANIA/RESIDÊNCIA/REŞEDINŢA/POBYT/STALNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST

9

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Gr. 47]

IVe pielikums

| Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants. | |
| --- | --- |

Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants.

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – IZGLĪTĪBAS APLIECĪBA |
| 4 | UZVĀRDS |
| 5 | VĀRDS(-I) |
| 6 | DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – IZGLĪTĪBAS APLIECĪBA

4

UZVĀRDS

5

VĀRDS(-I)

6

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

7

DZIMUMS

8

IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS LĪMENIS

(UNESCO ISCED 2011, II pielikums)

9

IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS JOMA

(UNESCO ISCED-F 2013, I pielikums)

10

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. ES veidlapai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgam publiskam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu attiecīgās materiālo tiesību normas.

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:




  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:

| — | mm:




  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:

| — | gggg:




  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:

| — | V:




  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

V:

| — | S:




  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

S:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIPLÔME/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BILDUNGSABSCHLUSS/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРИДОБИВАНЕ НА УДОСТОВЕРЕНИЕ ЗА ОБРАЗОВАНИЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL CERTIFICADO DE ESTUDIOS/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET EKSAMENSBEVIS/HARIDUST TÕENDAVAT DOKUMENTI PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟ ΣΠΟΥΔΩΝ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE TEASTAS OIDEACHAIS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POTVRDA O OBRAZOVANJU/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO A UN CERTIFICATO DI STUDI/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ IZGLĪTĪBAS APLIECĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY KÉPESÍTÉS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ŚWIADECTWA POTWIERDZAJĄCEGO WYKSZTAŁCENIE/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO A UM CERTIFICADO DE ESTUDOS/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DIPLOMELE DE STUDII/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POTVRDENIA O ŠTÚDIU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POTRDILU O IZOBRAZBI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KOULUTUSTODISTUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UTBILDNINGSCERTIFIKAT |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | NIVEAU DU DIPLÔME (UNESCO CITE 2011, ANNEXE II)/NIVEAU DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED 2011 ANHANG II)/СТЕПЕН НА ПРИДОБИТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/NIVEL DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II)/ÚROVEŇ OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED 2011 PŘÍLOHA II)/EKSAMENSBEVISETS NIVEAU (UNESCO ISCED 2011 BILAG II)/HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI KLASS (UNESCO ISCED 2011 LISA II)/ΕΠΙΠΕΔΟ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED 2011 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II)/LEIBHÉAL AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED 2011 IARSCRÍBHINN II)/RAZINA OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED 2011. PRILOG II.)/LIVELLO DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED 2011 ALLEGATO II)/IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO LYGIS (2011 M. UNESCO ISCED II PRIEDAS)/IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS LĪMENIS (UNESCO ISCED 2011 II PIELIKUMS)/KÉPESÍTÉS SZINTJE (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/LIVELL TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/NIVEAU VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED 2011 ANNEX II)/POZIOM WSKAZANY NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED 2011 ZAŁĄCZNIK II)/NÍVEL DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II)/NIVELUL DIPLOMELOR DE STUDII (UNESCO ISCED 2011 ANEXA II)/ÚROVEŇ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED 2011 PRÍLOHA II)/POTRDILO O STOPNJI IZOBRAZBE (UNESCO ISCED 2011 PRILOGA II)/KOULUTUSTODISTUKSEN TASO (UNESCO ISCED 2011 LIITE II)/NIVÅ PÅ STUDIEINTYG (UNESCO ISCED 2011 BILAGA II) |
| 9 | DOMAINE DU DIPLÔME (UNESCO CITE-F 2013, ANNEXE I)/GEBIET DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED-F 2013 ANHANG I)/ОБЛАСТ НА ПРИДОБИТОТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/RAMA DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÉNDICE I)/OBLAST OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/EKSAMENSBEVISETS OMRÅDE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI VALDKOND (UNESCO ISCED-F 2013 LISA I)/TΟΜΕΑΣ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED-F 2013 ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑ I)/RÉIMSE AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED-F 2013 FOSCRÍBHINN I)/ PODRUČJE OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED-F 2013. PRILOG I.) /SETTORE DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDICE I)/IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO SRITIS (2013 M. UNESCO ISCED-F I PRIEDĖLIS)/IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS JOMA (UNESCO ISCED-F 2011 II PIELIKUMS)/KÉPESÍTÉS SZAKTERÜLETE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/QASAM TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIĊI I)/STUDIERICHTING VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/DZIEDZINA WSKAZANA NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/ÁREA DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÊNDICE I)/DOMENIILE ÎN CARE AU FOST ACORDATE DIPLOMELE DE STUDII (UNESCO ISCED-F 2013 ANEXA I)/OBLASŤ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED-F 2013 DODATOK I)/POTRDILO O PODROČJU IZOBRAZBE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/KOULUTUSTODISTUKSEN ALA (UNESCO ISCED-F 2013 LISÄYS I)/OMRÅDE FÖR STUDIEINTYG (UNESCO ISCED-F 2013 TILLÄGG I) |
| 10 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIPLÔME/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BILDUNGSABSCHLUSS/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРИДОБИВАНЕ НА УДОСТОВЕРЕНИЕ ЗА ОБРАЗОВАНИЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL CERTIFICADO DE ESTUDIOS/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET EKSAMENSBEVIS/HARIDUST TÕENDAVAT DOKUMENTI PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟ ΣΠΟΥΔΩΝ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE TEASTAS OIDEACHAIS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POTVRDA O OBRAZOVANJU/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO A UN CERTIFICATO DI STUDI/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ IZGLĪTĪBAS APLIECĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY KÉPESÍTÉS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ŚWIADECTWA POTWIERDZAJĄCEGO WYKSZTAŁCENIE/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO A UM CERTIFICADO DE ESTUDOS/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DIPLOMELE DE STUDII/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POTVRDENIA O ŠTÚDIU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POTRDILU O IZOBRAZBI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KOULUTUSTODISTUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UTBILDNINGSCERTIFIKAT

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

NIVEAU DU DIPLÔME (UNESCO CITE 2011, ANNEXE II)/NIVEAU DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED 2011 ANHANG II)/СТЕПЕН НА ПРИДОБИТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/NIVEL DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II)/ÚROVEŇ OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED 2011 PŘÍLOHA II)/EKSAMENSBEVISETS NIVEAU (UNESCO ISCED 2011 BILAG II)/HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI KLASS (UNESCO ISCED 2011 LISA II)/ΕΠΙΠΕΔΟ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED 2011 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II)/LEIBHÉAL AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED 2011 IARSCRÍBHINN II)/RAZINA OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED 2011. PRILOG II.)/LIVELLO DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED 2011 ALLEGATO II)/IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO LYGIS (2011 M. UNESCO ISCED II PRIEDAS)/IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS LĪMENIS (UNESCO ISCED 2011 II PIELIKUMS)/KÉPESÍTÉS SZINTJE (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/LIVELL TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/NIVEAU VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED 2011 ANNEX II)/POZIOM WSKAZANY NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED 2011 ZAŁĄCZNIK II)/NÍVEL DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II)/NIVELUL DIPLOMELOR DE STUDII (UNESCO ISCED 2011 ANEXA II)/ÚROVEŇ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED 2011 PRÍLOHA II)/POTRDILO O STOPNJI IZOBRAZBE (UNESCO ISCED 2011 PRILOGA II)/KOULUTUSTODISTUKSEN TASO (UNESCO ISCED 2011 LIITE II)/NIVÅ PÅ STUDIEINTYG (UNESCO ISCED 2011 BILAGA II)

9

DOMAINE DU DIPLÔME (UNESCO CITE-F 2013, ANNEXE I)/GEBIET DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED-F 2013 ANHANG I)/ОБЛАСТ НА ПРИДОБИТОТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/RAMA DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÉNDICE I)/OBLAST OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/EKSAMENSBEVISETS OMRÅDE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI VALDKOND (UNESCO ISCED-F 2013 LISA I)/TΟΜΕΑΣ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED-F 2013 ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑ I)/RÉIMSE AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED-F 2013 FOSCRÍBHINN I)/ PODRUČJE OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED-F 2013. PRILOG I.) /SETTORE DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDICE I)/IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO SRITIS (2013 M. UNESCO ISCED-F I PRIEDĖLIS)/IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS JOMA (UNESCO ISCED-F 2011 II PIELIKUMS)/KÉPESÍTÉS SZAKTERÜLETE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/QASAM TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIĊI I)/STUDIERICHTING VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/DZIEDZINA WSKAZANA NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/ÁREA DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÊNDICE I)/DOMENIILE ÎN CARE AU FOST ACORDATE DIPLOMELE DE STUDII (UNESCO ISCED-F 2013 ANEXA I)/OBLASŤ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED-F 2013 DODATOK I)/POTRDILO O PODROČJU IZOBRAZBE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/KOULUTUSTODISTUKSEN ALA (UNESCO ISCED-F 2013 LISÄYS I)/OMRÅDE FÖR STUDIEINTYG (UNESCO ISCED-F 2013 TILLÄGG I)

10

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Gr. 48]

IVf pielikums

| Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants. | |
| --- | --- |

Regulas (ES) Nr. [ierakstīt šīs regulas numuru.] 11. pants.

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IESNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – INVALIDITĀTE |
| 4 | UZVĀRDS |
| 5 | VĀRDS(-I) |
| 6 | DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IESNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA – INVALIDITĀTE

4

UZVĀRDS

5

VĀRDS(-I)

6

DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

7

DZIMUMS

8

INVALIDITĀTES PAKĀPE VAI VEIDS ATBILSTĪGI VALSTS KLASIFIKĀCIJAI

9

IZSNIEGŠANAS DATUMS

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt kā alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. ES veidlapai ir tāds pats oficiāla pierādījuma spēks kā izdevējas dalībvalsts līdzvērtīgam publiskam dokumentam, un to izmanto, neskarot dalībvalstu attiecīgās materiālo tiesību normas.

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:




  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:

| — | mm:




  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:

| — | gggg:




  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:

| — | V:




  Vīrietis/Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

V:

| — | S:




  Sieviete/Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

S:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU HANDICAP/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BEHINDERUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА УВРЕЖДАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA INVALIDEZ/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE HANDICAP/PUUET PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΑΝΑΠΗΡΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE MÍCHUMAS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – INVALIDNOST/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA DISABILITÀ/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NEGALIOS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ INVALIDITĀTI/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY FOGYATÉKOSSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIŻABILITÀ/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE INVALIDITEIT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DEFICIÊNCIA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND HANDICAPUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O INVALIDNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – VAMMAISUUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FUNKTIONSHINDER |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/

  POHLAVÍ

  /KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | DEGRÉ OU TYPE DU HANDICAP SELON LA CLASSIFICATION NATIONALE/GRAD ODER ART DER BEHINDERUNG IM NATIONALEN SYSTEM/СТЕПЕН ИЛИ ЕСТЕСТВО НА УВРЕЖДАНЕТО СПОРЕД НАЦИОНАЛНАТА КЛАСИФИКАЦИЯ/GRADO O NATURALEZA DE LA INVALIDEZ DE ACUERDO LA CLASIFICACIÓN NACIONAL/STUPEŇ NEBO POVAHA ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ PODLE VNITROSTÁTNÍ KLASIFIKACE/HANDICAPPETS GRAD OG ART EFTER NATIONAL KLASSIFICERING/PUUDE ASTE VÕI OLEMUS VASTAVALT RAHVUSVAHELISELE KLASSIFIKATSIOONILE/BΑΘΜΟΣ Η ΦΥΣΗ ΤΗΣ ΑΝΑΠΗΡΙΑΣ ΣΥΜΦΩΝΑ ΜΕ ΤΗΝ ΕΘΝΙΚΗ ΟΝΟΜΑΤΟΛΟΓΙΑ/GRÁD NÓ CINEÁL AN MHÍCHUMAIS DE RÉIR AN AICMIÚCHÁIN NÁISIÚNTA/STUPANJ ILI VRSTA INVALIDNOSTI PREMA NACIONALNOJ KLASIFIKACIJI/LIVELLO O NATURA DELLA DISABILITÀ SECONDO LA CLASSIFICAZIONE NAZIONALE/NEGALIOS LAIPSNIS AR POBŪDIS PAGAL NACIONALINĘ KLASIFIKACIJĄ/INVALIDITĀTES PAKĀPE VAI VEIDS ATBILSTĪGI VALSTS KLASIFIKĀCIJAI/FOGYATÉKOSSÁG MÉRTÉKE VAGY JELLEGE A NEMZETI BESOROLÁS SZERINT/GRAD JEW IN-NATURA TAD-DIŻABBILTÀ SKONT IL-KLASSIFIKAZZJONI NAZZJONALI/MATE EN AARD VAN INVALIDITEIT VOLGENS DE NATIONALE CLASSIFICATIE/STOPIEŃ LUB RODZAJ NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI ZGODNIE Z KLASYFIKACJA KRAJOWĄ/GRAU OU NATUREZA DA DEFICIÊNCIA SEGUNDO O SISTEMA NACIONAL DE CLASSIFICAÇÃO/GRADUL ŞI NATURA HANDICAPULUI PORIVIT CLASIFICĂRII NAŢIONALEO/STUPEŇ ALEBO POVAHA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA PODĽA VNÚTROŠTÁTNEJ KLASIFIKÁCIE/STOPNJA ALI VRSTA INVALIDNOSTI GLEDE NA NACIONALNO KLASIFIKACIJO/KANSALLISEN LUOKITUKSEN MUKAINEN VAMMAISUUDEN TASO TAI LUONNE/GRAD ELLER SLAG AV FUNKTIONSHINDER ENLIGT NATIONELL KLASSIFIKATION |
| 9 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU HANDICAP/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BEHINDERUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА УВРЕЖДАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA INVALIDEZ/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE HANDICAP/PUUET PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΑΝΑΠΗΡΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE MÍCHUMAS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – INVALIDNOST/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA DISABILITÀ/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NEGALIOS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ INVALIDITĀTI/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY FOGYATÉKOSSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIŻABILITÀ/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE INVALIDITEIT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DEFICIÊNCIA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND HANDICAPUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O INVALIDNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – VAMMAISUUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FUNKTIONSHINDER

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/

  POHLAVÍ

  /KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

DEGRÉ OU TYPE DU HANDICAP SELON LA CLASSIFICATION NATIONALE/GRAD ODER ART DER BEHINDERUNG IM NATIONALEN SYSTEM/СТЕПЕН ИЛИ ЕСТЕСТВО НА УВРЕЖДАНЕТО СПОРЕД НАЦИОНАЛНАТА КЛАСИФИКАЦИЯ/GRADO O NATURALEZA DE LA INVALIDEZ DE ACUERDO LA CLASIFICACIÓN NACIONAL/STUPEŇ NEBO POVAHA ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ PODLE VNITROSTÁTNÍ KLASIFIKACE/HANDICAPPETS GRAD OG ART EFTER NATIONAL KLASSIFICERING/PUUDE ASTE VÕI OLEMUS VASTAVALT RAHVUSVAHELISELE KLASSIFIKATSIOONILE/BΑΘΜΟΣ Η ΦΥΣΗ ΤΗΣ ΑΝΑΠΗΡΙΑΣ ΣΥΜΦΩΝΑ ΜΕ ΤΗΝ ΕΘΝΙΚΗ ΟΝΟΜΑΤΟΛΟΓΙΑ/GRÁD NÓ CINEÁL AN MHÍCHUMAIS DE RÉIR AN AICMIÚCHÁIN NÁISIÚNTA/STUPANJ ILI VRSTA INVALIDNOSTI PREMA NACIONALNOJ KLASIFIKACIJI/LIVELLO O NATURA DELLA DISABILITÀ SECONDO LA CLASSIFICAZIONE NAZIONALE/NEGALIOS LAIPSNIS AR POBŪDIS PAGAL NACIONALINĘ KLASIFIKACIJĄ/INVALIDITĀTES PAKĀPE VAI VEIDS ATBILSTĪGI VALSTS KLASIFIKĀCIJAI/FOGYATÉKOSSÁG MÉRTÉKE VAGY JELLEGE A NEMZETI BESOROLÁS SZERINT/GRAD JEW IN-NATURA TAD-DIŻABBILTÀ SKONT IL-KLASSIFIKAZZJONI NAZZJONALI/MATE EN AARD VAN INVALIDITEIT VOLGENS DE NATIONALE CLASSIFICATIE/STOPIEŃ LUB RODZAJ NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI ZGODNIE Z KLASYFIKACJA KRAJOWĄ/GRAU OU NATUREZA DA DEFICIÊNCIA SEGUNDO O SISTEMA NACIONAL DE CLASSIFICAÇÃO/GRADUL ŞI NATURA HANDICAPULUI PORIVIT CLASIFICĂRII NAŢIONALEO/STUPEŇ ALEBO POVAHA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA PODĽA VNÚTROŠTÁTNEJ KLASIFIKÁCIE/STOPNJA ALI VRSTA INVALIDNOSTI GLEDE NA NACIONALNO KLASIFIKACIJO/KANSALLISEN LUOKITUKSEN MUKAINEN VAMMAISUUDEN TASO TAI LUONNE/GRAD ELLER SLAG AV FUNKTIONSHINDER ENLIGT NATIONELL KLASSIFIKATION

9

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Gr. 49]

V pielikums

| Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants | |
| --- | --- |

Regulas (ES) [pievieno šās regulas numuru un nosaukumu] 11. pants

Image

| 1 | DALĪBVALSTS | 2 | IZSNIEDZĒJA IESTĀDE |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA JURIDISKO STATUSU UN PĀRSTĀVĪBU |
| 4 | UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA NOSAUKUMS |
| 5 | JURIDISKĀ FORMA |
| | 6 | VALSTS | 7 | EIROPAS |
| 8 | JURIDISKĀ ADRESE | | |
| 9 | REĢISTRĀCIJAS DATUMS UN VIETA | | dd | | mm | | gggg |
| | | | | | | | | | |

1

DALĪBVALSTS

2

IZSNIEDZĒJA IESTĀDE

3

ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA JURIDISKO STATUSU UN PĀRSTĀVĪBU

4

UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA NOSAUKUMS

5

JURIDISKĀ FORMA

6

VALSTS

7

EIROPAS

8

JURIDISKĀ ADRESE

9

REĢISTRĀCIJAS DATUMS UN VIETA

dd

mm

gggg

10

REĢISTRĀCIJAS NUMURS

11

PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) UZVĀRDS(-I)

12

PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) VĀRDS(-I)

13

PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) PILNVARAS

14

PĀRSTĀVĪBAS PILNVARAS

15

ATSEVIŠĶI

16

KOPĪGI

17

IZSNIEGŠANAS DATUMS,

dd

| dd | | mm | | gggg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

mm

gggg

PARAKSTS, ZĪMOGS

Juridiska piezīme: Šo ES daudzvalodu standarta veidlapu izsniedz izdevējas dalībvalsts iestādes, un to var pieprasīt ka alternatīvu attiecīgajā dalībvalstī pastāvošajam līdzvērtīgajam publiskajam dokumentam. Tā neierobežo izdevējas dalībvalsts iestāžu izdotu līdzvērtīgu valsts publisko dokumentu izmantošanu. Tam ir tādas pašas oficiāla pierādījuma spēks kā līdzvērtīgas izsniedzēja dalībvalsts, un to izmanto neskarot dalībvalstu materiālās tiesības, kas saistīti ar uzĦēmumu vai cita veida komersantu juridisko statusu un pārstāvību.

APZĪMĒJUMI/SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | dd:
  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá
  /Dan
  /Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

dd:
  diena/Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá
  /Dan
  /Giorno/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag

| — | mm:
  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí
  /Mjesec
  /Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

mm:
  mēnesis/Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí
  /Mjesec
  /Mese/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad

| — | gggg:
  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain
  /Godina
  /Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

gggg:
  gads/Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain
  /Godina
  /Anno/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE STATUT ET LA REPRÉSENTATION JURIDIQUE DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR RECHTSFORM EINER GESELLSCHAFT/EINES UNTERNEHMENS UND ZUR VERTRETUNGSBEFUGNIS/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА ПРАВНИЯ СТАТУС И ПРЕДСТАВИТЕЛСТВОТО НА ДРУЖЕСТВО ИЛИ НА ДРУГ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA PERSONALIDAD JURÍDICA Y LA REPRESENTACIÓN DE LA SOCIEDAD O EMPRESA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PRÁVNÍHO POSTAVENÍ A ZASTUPOVÁNÍ SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET SELSKABS ELLER ET ANDET FORETAGENDES RETLIGE STATUS OG REPRÆSENTATION/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA ÕIGUSLIKU SEISUNDI JA ESINDAMISE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟ ΝΟΜΙΚΟ ΚΑΘΕΣΤΩΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΗΣΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE STÁDAS DLÍTHIÚIL AGUS IONADAÍOCHT CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA PRAVNI STATUS I ZASTUPANJE TRGOVAČKIH DRUŠTAVA I DRUGIH VRSTA PODUZEĆA/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLO STATUS GIURIDICO E ALLA RAPPRESENTANZA DI UNA SOCIETÀ O ALTRA IMPRESA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA JURIDISKO STATUSU UN PĀRSTĀVĪBU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS TEISINIO STATUSO IR ATSTOVAVIMO/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS JOGÁLLÁSA ÉS KÉPVISELETE TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWA TAL-UE DWAR L-ISTATUS LEGALI U R-RAPPREŻENTAZZJONI TA' KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA/MEERVOUDIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE DE RECHTSVORM EN VERTEGENWOORDIGING VAN EEN VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY STATUSU PRAWNEGO I REPREZENTACJI SPÓŁKI LUB INNYCH PRZEDSIĘBIORSTW/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ESTATUTO JURÍDICO E À REPRESENTAÇÃO DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STATUTUL LEGAL ŞI REPREZENTAREA UNEI SOCIETĂŢI SAU A UNEI ALTE ÎNTREPRINDERI/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA PRÁVNEHO POSTAVENIA A ZASTÚPENIA SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S PRAVNO OBLIKO IN ZASTOPSTVOM GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN OIKEUDELLINEN MUOTO JA EDUSTAJAT/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ETT BOLAGS ELLER ANNAT FÖRETAGS RÄTTSLIGA STATUS OCH REPRESENTATION |
| 4 | NOM DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE/ FIRMA DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS/НАИМЕНОВАНИЕ НА ДРУЖЕСТВОТО/ДРУГИЯ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ/NOMBRE DE LA SOCIEDAD O EMPRESA/NÁZEV SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU/SELSKABETS ELLER FORETAGENDETS NAVN/ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA NIMI/ΕΠΩΝΥΜΙΑ ΤΗΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ/AINM NA CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE/TVRTKA DRUŠTVA/PODUZEĆA/DENOMINAZIONE DELLA SOCIETÀ O IMPRESA/UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA NOSAUKUMS/BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS PAVADINIMAS/A TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS NEVE/ISEM TAL-KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA OĦRA/NAAM VAN DE VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING/NAZWA SPÓŁKI LUB INNEGO PRZEDSIĘBIORSTWA/NOME DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE/NUMELE SOCIETĂŢII SAU AL ÎNTREPRINDERII/MENO SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU/IME GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA/YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN NIMI/FÖRETAGETS NAMN |
| 5 | FORME JURIDIQUE/RECHTSFORM/ПРАВНА ФОРМА/FORMA JURÍDICA/PRÁVNÍ FORMA/RETLIG STATUS/ÕIGUSLIK VORM/ΝΟΜΙΚΗ ΜΟΡΦΗ/FOIRM DHLÍTHIÚIL/PRAVNI OBLIK/FORMA GIURIDICA/JURIDISKĀ FORMA/TEISINĖ FORMA/JOGI FORMA/FORMA ĠURIDIKA/RECHTSVORM/FORMA PRAWNA/FORMA JURÍDICA/FORMA JURIDICĂ/PRÁVNA FORMA/PRAVNA OBLIKA/OIKEUDELLINEN MUOTO/RÄTTSLIG FORM |
| 6 | NATIONAL/NATIONAL/НАЦИОНАЛНА/NACIONAL/VNITROSTÁTNÍ/NATIONALT/RIIKLIK/ΕΘΝΙΚΗ/NÁISIÚNTA/DRŽAVNA/NAZIONALE/VALSTS/NACIONALINĖ/BELFÖLDI/NAZZJONALI/NATIONAAL/KRAJOWA/NACIONAL/NAŢIONAL/VNÚTROŠTÁTNA/V DRŽAVI/KANSALLINEN/NATIONELL |
| 7 | EUROPÉEN/EUROPÄISCH/ЕВРОПЕЙСКА/EUROPEA/EVROPSKÁ/EUROPÆISK/EUROOPA/ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ/EORPACH/EUROPSKA/EUROPEA/EIROPAS/EUROPOS/EURÓPAI/EWROPEA/EUROPEES/EUROPEJSKA/EUROPEIA/EUROPEAN/EURÓPSKA/V EU/EUROOPPALAINEN/EUROPEISK |
| 8 | SIÈGE SOCIAL/SITZ DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS/СЕДАЛИЩЕ/SEDE SOCIAL/SÍDLO/HJEMSTED/REGISTRIJÄRGNE ASUKOHT/ΕΔΡΑ/OIFIG CHLÁRAITHE/SJEDIŠTE DRUŠTVA/SEDE LEGALE/JURIDISKĀ ADRESE/BUVEINĖ/SZÉKHELY/UFFIĊĊJU REĠISTRAT/STATUTAIRE ZETEL/ZAREJESTROWANA SIEDZIBA/SEDE SOCIAL/SEDIUL SOCIAL/OFICIÁLNE SÍDLO/STATUTARNI SEDEŽ/TOIMIPAIKKA/SÄTE |
| 9 | DATE ET LIEU DE L'IMMATRICULATION/TAG UND ORT DER EINTRAGUNG/ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ/FECHA Y LUGAR DE REGISTRO/DATUM A MÍSTO ZÁPISU/DATO OG STED/REGISTRISSE KANDMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD AN CHLÁRAITHE/DATUM I MJESTO UPISA/DATA E LUOGO DI REGISTRAZIONE/REĢISTRĀCIJAS DATUMS UN VIETA/REGISTRACIJOS DATA IR VIETA/BEJEGYZÉS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TA' REĠISTRAZZJONI/DATUM EN PLAATS VAN REGISTRATIE/DATA I MIEJSCE REJESTRACJI/DATA E LOCAL DE REGISTO/DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII/DÁTUM A MIESTO REGISTRÁCIE/DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE/REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA/REGISTRERINGSDATUM OCH REGISTRERINGSORT |
| 10 | NUMÉRO D'IMMATRICULATION/EINTRAGUNGSNUMMER/НОМЕР В РЕГИСТЪРА/NÚMERO DE REGISTRO/IDENTIFIKAČNÍ ČÍSLO/REGISTRERINGSNUMMER/REGISTRINUMBER/ΑΡΙΘΜΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/UIMHIR CHLÁRAITHE/BROJ UPISA/NUMERO DI REGISTRAZIONE/REĢISTRĀCIJAS NUMURS/REGISTRACIJOS NUMERIS/CÉGJEGYZÉKSZÁM/NUMRU TA' REĠISTRAZZJONI/REGISTRATIENUMMER/NUMER REJESTRACYJNY/NÚMERO DE REGISTO/NUMĂRUL DE ÎNREGISTRARE/REGISTRAČNÉ ČÍSLO/REGISTRSKA ŠTEVILKA/REKISTERÖINTINUMERO/REGISTRERINGSNUMMER |
| 11 | NOM DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S)/NAME DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/ФАМИЛНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/APELLIDO(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/PŘÍJMENÍ POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ)/EFTERNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTER/-ER/VOLITATUD ESINDAJA(TE) PEREKONNANIMI/NIMED/ΕΠΩNΥΜΟ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/SLOINNE AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/PREZIME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/COGNOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) UZVĀRDS(-I)/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAVARDĖ (-ĖS)/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) CSALÁDI NEVE(I)/KUNJOM(IJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/NAAM VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/NAZWISKO (NAZWISKA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/APELIDO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/NUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/PRIEZVISKO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZÁSTUPCOV)/PRIIMEK ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/PRIIMKI ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN SUKUNIMET/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES EFTERNAMN |
| 12 | PRÉNOM(S) DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S)/VORNAME(N) DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/СОБСТВЕНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/NOMBRE(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/JMÉNO (JMÉNA) POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ)/FORNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANT/-ER/VOLITATUD ESINDAJA(TE) EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/CÉADAINM(NEACHA) AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/IME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/NOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) VĀRDS(-I)/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) VARDAS (-AI)/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) UTÓNEVE(I)/ISEM (ISMIJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/VOORNAMEN VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/IMIĘ (IMIONA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/NOME PRÓPRIO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/PRENUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/MENO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV)/IME(NA) ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/IMENA ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN ETUNIMET/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FÖRNAMN |
| 13 | FONCTION DU/DES RÉPRESENTANT(S) HABILITÉ(S)/FUNKTION DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/ДЛЪЖНОСТ НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/CARGO DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/FUNKCE POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (ZÁSTUPCŮ)/DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTERS STILLING/VOLITATUD ESINDAJA(TE) ÜLESANDED/ΚΑΘΗΚΟΝΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/FEIDHM AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/FUNKCIJA OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/FUNZIONE DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) PILNVARAS/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAREIGOS/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) TISZTSÉGE(I)/IL-FUNZJONI TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/FUNCTIE VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/FUNKCJA UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/CARGO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/FUNCŢIA REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/FUNKCIA OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV)/FUNKCIJA ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/FUNKCIJE ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN TEHTÄVÄ/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FUNKTION |
| 14 | EST (SONT) HABLITÉ(S) À REPRÉSENTER/IST (SIND) VERTRETUNGSBEFUGT/УПЪЛНОМОЩЕН(И) Е(СА) ДА ПРЕДСТАВЛЯВА(Т)/ESTÁ(N) AUTORIZADO(S) PARA ASUMIR LA REPRESENTACIÓN/JE (JSOU) POVĚŘEN(I) ZASTUPOVAT/ER BEMYNDIGETET TIL AT REPRÆSENTERE/ON VOLITATUD ESINDAMA/ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΕΙΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΕΙ/ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΟΥΝΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΟΥΝ/ATÁ ÚDARAITHE IONADAÍOCHT A DHÉANAMH/OVLAŠTEN(I) ZA ZASTUPANJE/È/SONO AUTORIZZATO/I A RAPPRESENTARE/PĀRSTĀVĪBAS PILNVARAS/YRA ĮGALIOJAMAS (-I) ATSTOVAUTI/KÉPVISELETI JOG FAJTÁJA/HUWA (HUMA) AWTORIZZAT(I) JIRRAPPREŻENTA(W)/IS (ZIJN) GEMACHTIGD TE VERTEGENWOORDIGEN, EN WEL/JEST (SĄ) UPOWAŻNIONY (UPOWAŻNIENI) DO REPREZENTOWANIA/HABILITADO(S) A ASSUMIR A REPRESENTAÇÃO/ESTE (SUNT) AUTORIZAT (AUTORIZAȚI) SĂ REPREZINTE/JE (SÚ) OPRÁVNENÝ(Í) ZASTUPOVAŤ/POOBLAŠČEN(-I) ZA ZASTOPANJE/ON VALTUUTETTU/OVAT VALTUUTETTUJA EDUSTAMAAN/ÄR BEMYNDIGAD(E) ATT FÖRETRÄDA FÖRETAGET |
| 15 | SEUL/ALLEIN/САМОСТОЯТЕЛНО/SOLO(S)/SAMOSTATNĚ/ALENE/ERALDI/ΜΕΜΟΝΩΜΕΝΑ/INA AONAR/SAMOSTALNO/DA SOLO/ATSEVIŠĶI/ATSKIRAI/ÖNÁLLÓ/WAĦDU/ZELFSTANDIG/SAMODZIELNIE/SÓZINHO(S)/INDIVIDUAL/JEDNOTLIVO/SAMOSTOJNO/YKSIN/ENSAM(MA) |
| 16 | CONJOINTEMENT/GEMEINSCHAFTLICH/СЪВМЕСТНО/CONJUNTAMENTE/SPOLEČNĚ/SAMMEN/KOOS/ΑΠΟ ΚΟΙΝΟΥ/LE CHÉILE/ZAJEDNIČKI/CONGIUNTAMENTE/KOPĪGI/KARTU/EGYÜTTES/IN SOLIDUM/GEZAMENLIJK/ŁĄCZNIE/CONJUNTAMENTE/SOLIDAR/SPOLOČNE/SKUPAJ/YHDESSÄ/TILLSAMMANS |
| 17 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE STATUT ET LA REPRÉSENTATION JURIDIQUE DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR RECHTSFORM EINER GESELLSCHAFT/EINES UNTERNEHMENS UND ZUR VERTRETUNGSBEFUGNIS/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА ПРАВНИЯ СТАТУС И ПРЕДСТАВИТЕЛСТВОТО НА ДРУЖЕСТВО ИЛИ НА ДРУГ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA PERSONALIDAD JURÍDICA Y LA REPRESENTACIÓN DE LA SOCIEDAD O EMPRESA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PRÁVNÍHO POSTAVENÍ A ZASTUPOVÁNÍ SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET SELSKABS ELLER ET ANDET FORETAGENDES RETLIGE STATUS OG REPRÆSENTATION/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA ÕIGUSLIKU SEISUNDI JA ESINDAMISE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟ ΝΟΜΙΚΟ ΚΑΘΕΣΤΩΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΗΣΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE STÁDAS DLÍTHIÚIL AGUS IONADAÍOCHT CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA PRAVNI STATUS I ZASTUPANJE TRGOVAČKIH DRUŠTAVA I DRUGIH VRSTA PODUZEĆA/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLO STATUS GIURIDICO E ALLA RAPPRESENTANZA DI UNA SOCIETÀ O ALTRA IMPRESA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA JURIDISKO STATUSU UN PĀRSTĀVĪBU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS TEISINIO STATUSO IR ATSTOVAVIMO/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS JOGÁLLÁSA ÉS KÉPVISELETE TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWA TAL-UE DWAR L-ISTATUS LEGALI U R-RAPPREŻENTAZZJONI TA' KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA/MEERVOUDIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE DE RECHTSVORM EN VERTEGENWOORDIGING VAN EEN VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY STATUSU PRAWNEGO I REPREZENTACJI SPÓŁKI LUB INNYCH PRZEDSIĘBIORSTW/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ESTATUTO JURÍDICO E À REPRESENTAÇÃO DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STATUTUL LEGAL ŞI REPREZENTAREA UNEI SOCIETĂŢI SAU A UNEI ALTE ÎNTREPRINDERI/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA PRÁVNEHO POSTAVENIA A ZASTÚPENIA SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S PRAVNO OBLIKO IN ZASTOPSTVOM GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN OIKEUDELLINEN MUOTO JA EDUSTAJAT/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ETT BOLAGS ELLER ANNAT FÖRETAGS RÄTTSLIGA STATUS OCH REPRESENTATION

4

NOM DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE/ FIRMA DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS/НАИМЕНОВАНИЕ НА ДРУЖЕСТВОТО/ДРУГИЯ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ/NOMBRE DE LA SOCIEDAD O EMPRESA/NÁZEV SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU/SELSKABETS ELLER FORETAGENDETS NAVN/ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA NIMI/ΕΠΩΝΥΜΙΑ ΤΗΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ/AINM NA CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE/TVRTKA DRUŠTVA/PODUZEĆA/DENOMINAZIONE DELLA SOCIETÀ O IMPRESA/UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA NOSAUKUMS/BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS PAVADINIMAS/A TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS NEVE/ISEM TAL-KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA OĦRA/NAAM VAN DE VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING/NAZWA SPÓŁKI LUB INNEGO PRZEDSIĘBIORSTWA/NOME DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE/NUMELE SOCIETĂŢII SAU AL ÎNTREPRINDERII/MENO SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU/IME GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA/YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN NIMI/FÖRETAGETS NAMN

5

FORME JURIDIQUE/RECHTSFORM/ПРАВНА ФОРМА/FORMA JURÍDICA/PRÁVNÍ FORMA/RETLIG STATUS/ÕIGUSLIK VORM/ΝΟΜΙΚΗ ΜΟΡΦΗ/FOIRM DHLÍTHIÚIL/PRAVNI OBLIK/FORMA GIURIDICA/JURIDISKĀ FORMA/TEISINĖ FORMA/JOGI FORMA/FORMA ĠURIDIKA/RECHTSVORM/FORMA PRAWNA/FORMA JURÍDICA/FORMA JURIDICĂ/PRÁVNA FORMA/PRAVNA OBLIKA/OIKEUDELLINEN MUOTO/RÄTTSLIG FORM

6

NATIONAL/NATIONAL/НАЦИОНАЛНА/NACIONAL/VNITROSTÁTNÍ/NATIONALT/RIIKLIK/ΕΘΝΙΚΗ/NÁISIÚNTA/DRŽAVNA/NAZIONALE/VALSTS/NACIONALINĖ/BELFÖLDI/NAZZJONALI/NATIONAAL/KRAJOWA/NACIONAL/NAŢIONAL/VNÚTROŠTÁTNA/V DRŽAVI/KANSALLINEN/NATIONELL

7

EUROPÉEN/EUROPÄISCH/ЕВРОПЕЙСКА/EUROPEA/EVROPSKÁ/EUROPÆISK/EUROOPA/ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ/EORPACH/EUROPSKA/EUROPEA/EIROPAS/EUROPOS/EURÓPAI/EWROPEA/EUROPEES/EUROPEJSKA/EUROPEIA/EUROPEAN/EURÓPSKA/V EU/EUROOPPALAINEN/EUROPEISK

8

SIÈGE SOCIAL/SITZ DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS/СЕДАЛИЩЕ/SEDE SOCIAL/SÍDLO/HJEMSTED/REGISTRIJÄRGNE ASUKOHT/ΕΔΡΑ/OIFIG CHLÁRAITHE/SJEDIŠTE DRUŠTVA/SEDE LEGALE/JURIDISKĀ ADRESE/BUVEINĖ/SZÉKHELY/UFFIĊĊJU REĠISTRAT/STATUTAIRE ZETEL/ZAREJESTROWANA SIEDZIBA/SEDE SOCIAL/SEDIUL SOCIAL/OFICIÁLNE SÍDLO/STATUTARNI SEDEŽ/TOIMIPAIKKA/SÄTE

9

DATE ET LIEU DE L'IMMATRICULATION/TAG UND ORT DER EINTRAGUNG/ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ/FECHA Y LUGAR DE REGISTRO/DATUM A MÍSTO ZÁPISU/DATO OG STED/REGISTRISSE KANDMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD AN CHLÁRAITHE/DATUM I MJESTO UPISA/DATA E LUOGO DI REGISTRAZIONE/REĢISTRĀCIJAS DATUMS UN VIETA/REGISTRACIJOS DATA IR VIETA/BEJEGYZÉS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TA' REĠISTRAZZJONI/DATUM EN PLAATS VAN REGISTRATIE/DATA I MIEJSCE REJESTRACJI/DATA E LOCAL DE REGISTO/DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII/DÁTUM A MIESTO REGISTRÁCIE/DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE/REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA/REGISTRERINGSDATUM OCH REGISTRERINGSORT

10

NUMÉRO D'IMMATRICULATION/EINTRAGUNGSNUMMER/НОМЕР В РЕГИСТЪРА/NÚMERO DE REGISTRO/IDENTIFIKAČNÍ ČÍSLO/REGISTRERINGSNUMMER/REGISTRINUMBER/ΑΡΙΘΜΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/UIMHIR CHLÁRAITHE/BROJ UPISA/NUMERO DI REGISTRAZIONE/REĢISTRĀCIJAS NUMURS/REGISTRACIJOS NUMERIS/CÉGJEGYZÉKSZÁM/NUMRU TA' REĠISTRAZZJONI/REGISTRATIENUMMER/NUMER REJESTRACYJNY/NÚMERO DE REGISTO/NUMĂRUL DE ÎNREGISTRARE/REGISTRAČNÉ ČÍSLO/REGISTRSKA ŠTEVILKA/REKISTERÖINTINUMERO/REGISTRERINGSNUMMER

11

NOM DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S)/NAME DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/ФАМИЛНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/APELLIDO(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/PŘÍJMENÍ POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ)/EFTERNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTER/-ER/VOLITATUD ESINDAJA(TE) PEREKONNANIMI/NIMED/ΕΠΩNΥΜΟ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/SLOINNE AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/PREZIME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/COGNOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) UZVĀRDS(-I)/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAVARDĖ (-ĖS)/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) CSALÁDI NEVE(I)/KUNJOM(IJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/NAAM VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/NAZWISKO (NAZWISKA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/APELIDO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/NUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/PRIEZVISKO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZÁSTUPCOV)/PRIIMEK ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/PRIIMKI ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN SUKUNIMET/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES EFTERNAMN

12

PRÉNOM(S) DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S)/VORNAME(N) DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/СОБСТВЕНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/NOMBRE(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/JMÉNO (JMÉNA) POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ)/FORNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANT/-ER/VOLITATUD ESINDAJA(TE) EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/CÉADAINM(NEACHA) AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/IME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/NOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) VĀRDS(-I)/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) VARDAS (-AI)/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) UTÓNEVE(I)/ISEM (ISMIJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/VOORNAMEN VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/IMIĘ (IMIONA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/NOME PRÓPRIO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/PRENUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/MENO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV)/IME(NA) ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/IMENA ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN ETUNIMET/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FÖRNAMN

13

FONCTION DU/DES RÉPRESENTANT(S) HABILITÉ(S)/FUNKTION DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/ДЛЪЖНОСТ НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/CARGO DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/FUNKCE POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (ZÁSTUPCŮ)/DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTERS STILLING/VOLITATUD ESINDAJA(TE) ÜLESANDED/ΚΑΘΗΚΟΝΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/FEIDHM AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/FUNKCIJA OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/FUNZIONE DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) PILNVARAS/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAREIGOS/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) TISZTSÉGE(I)/IL-FUNZJONI TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/FUNCTIE VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/FUNKCJA UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/CARGO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/FUNCŢIA REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/FUNKCIA OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV)/FUNKCIJA ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/FUNKCIJE ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN TEHTÄVÄ/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FUNKTION

14

EST (SONT) HABLITÉ(S) À REPRÉSENTER/IST (SIND) VERTRETUNGSBEFUGT/УПЪЛНОМОЩЕН(И) Е(СА) ДА ПРЕДСТАВЛЯВА(Т)/ESTÁ(N) AUTORIZADO(S) PARA ASUMIR LA REPRESENTACIÓN/JE (JSOU) POVĚŘEN(I) ZASTUPOVAT/ER BEMYNDIGETET TIL AT REPRÆSENTERE/ON VOLITATUD ESINDAMA/ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΕΙΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΕΙ/ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΟΥΝΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΟΥΝ/ATÁ ÚDARAITHE IONADAÍOCHT A DHÉANAMH/OVLAŠTEN(I) ZA ZASTUPANJE/È/SONO AUTORIZZATO/I A RAPPRESENTARE/PĀRSTĀVĪBAS PILNVARAS/YRA ĮGALIOJAMAS (-I) ATSTOVAUTI/KÉPVISELETI JOG FAJTÁJA/HUWA (HUMA) AWTORIZZAT(I) JIRRAPPREŻENTA(W)/IS (ZIJN) GEMACHTIGD TE VERTEGENWOORDIGEN, EN WEL/JEST (SĄ) UPOWAŻNIONY (UPOWAŻNIENI) DO REPREZENTOWANIA/HABILITADO(S) A ASSUMIR A REPRESENTAÇÃO/ESTE (SUNT) AUTORIZAT (AUTORIZAȚI) SĂ REPREZINTE/JE (SÚ) OPRÁVNENÝ(Í) ZASTUPOVAŤ/POOBLAŠČEN(-I) ZA ZASTOPANJE/ON VALTUUTETTU/OVAT VALTUUTETTUJA EDUSTAMAAN/ÄR BEMYNDIGAD(E) ATT FÖRETRÄDA FÖRETAGET

15

SEUL/ALLEIN/САМОСТОЯТЕЛНО/SOLO(S)/SAMOSTATNĚ/ALENE/ERALDI/ΜΕΜΟΝΩΜΕΝΑ/INA AONAR/SAMOSTALNO/DA SOLO/ATSEVIŠĶI/ATSKIRAI/ÖNÁLLÓ/WAĦDU/ZELFSTANDIG/SAMODZIELNIE/SÓZINHO(S)/INDIVIDUAL/JEDNOTLIVO/SAMOSTOJNO/YKSIN/ENSAM(MA)

16

CONJOINTEMENT/GEMEINSCHAFTLICH/СЪВМЕСТНО/CONJUNTAMENTE/SPOLEČNĚ/SAMMEN/KOOS/ΑΠΟ ΚΟΙΝΟΥ/LE CHÉILE/ZAJEDNIČKI/CONGIUNTAMENTE/KOPĪGI/KARTU/EGYÜTTES/IN SOLIDUM/GEZAMENLIJK/ŁĄCZNIE/CONJUNTAMENTE/SOLIDAR/SPOLOČNE/SKUPAJ/YHDESSÄ/TILLSAMMANS

17

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/239 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/239

---

P7_TA(2014)0055

Vielu un maisījumu klasificēšana, marķēšana un iepakošana ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvas 92/58/EEK, 92/85/EEK, 94/33/EK, 98/24/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/37/EK, lai pielāgotu tās Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (COM(2013)0102 – C7-0047/2013 – 2013/0062(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0102),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0047/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0047/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2008. gada 12. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2008. gada 12. marta atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 4. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 4. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A7-0319/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A7-0319/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 204, 9.8.2008., 47. lpp.

---

P7_TC1-COD(2013)0062

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES, ar ko groza Padomes Direktīvas 92/58/EEK, 92/85/EEK, 94/33/EK, 98/24/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/37/EK, lai tās pielāgotu Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/27/ES.)

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/240 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/240

---

P7_TA(2014)0056

Autortiesības un blakustiesības, un muzikālo darbu tiešsaistes izmantošanas tiesību daudzteritoriālā licencēšana ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiešsaistes tiesību daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū (COM(2012)0372 – C7-0183/2012 – 2012/0180(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0372), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0372),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 50. panta 2. punkta g) apakšpunktu, kā arī 53. un 62. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0183/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 50. panta 2. punkta g) apakšpunktu, kā arī 53. un 62. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0183/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 50. panta 1. punktu, 53. panta 1. punktu un 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 50. panta 1. punktu, 53. panta 1. punktu un 62. pantu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts, Luksemburgas Deputātu palāta, Polijas Sejms un Zviedrijas Riksdāgs un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts, Luksemburgas Deputātu palāta, Polijas Sejms un Zviedrijas Riksdāgs un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 12. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 12. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 6. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 6. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komiteja atzinumus (A7–0281/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komiteja atzinumus (A7–0281/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 44, 15.2.2013., 104. lpp.

---

P7_TC1-COD(2012)0180

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/26/ES.)

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/241

---

P7_TA(2014)0057

Kriminālsankcijas iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas un tirgus manipulāciju gadījumā ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kriminālsankcijām iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas un tirgus manipulāciju gadījumā (COM(2011)0654 – C7-0358/2011 – 2011/0297(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0654) un grozīto priekšlikumu (COM(2012)0420), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0654) un grozīto priekšlikumu (COM(2012)0420),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 83. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0358/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 83. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0358/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Vācijas Bundesrāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Vācijas Bundesrāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 22. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 22. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 20. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 20. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A7-0344/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A7-0344/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 161, 7.6.2012., 3. lpp.

(2)  OV C 181, 21.6.2012., 64. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0297

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/57/ES.)

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/242 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/242

---

P7_TA(2014)0058

Energoinfrastruktūras investīciju projekti ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka kārtību, kādā ziņot Komisijai par energoinfrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Savienībā, un aizstāj Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010 (COM(2013)0153 – C7-0075/2013 – 2013/0082(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2013)0153), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2013)0153),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0075/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0075/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 13. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 13. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0323/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0323/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 271, 19.9.2013., 153. lpp.

---

P7_TC1-COD(2013)0082

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 4. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014 par Eiropas Savienībā īstenotu energoinfrastruktūras investīciju projektu paziņošanu Komisijai, ar ko aizstāj Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 736/96

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 256/2014.)

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/243 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/243

---

P7_TA(2014)0059

Revīzijas palātas locekļa iecelšana (Klaus-Heiner LEHNE — DE)

Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra lēmums par priekšlikumu iecelt Klaus Heiner Lehne par Revīzijas palātas locekli (C7-0423/2013 – 2013/0813(NLE))

(Apspriešanās)

(2017/C 093/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0423/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0423/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0050/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0050/2014),

| A. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

| B. | tā kā Budžeta kontroles komiteja 2014. gada 23. janvāra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu, |
| --- | --- |

B.

tā kā Budžeta kontroles komiteja 2014. gada 23. janvāra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

| 1. | apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Klaus Heiner Lehne par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Klaus Heiner Lehne par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

Trešdiena, 2014. gada 5. februāra

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/244 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/244

---

P7_TA(2014)0070

Iebildumu neizteikšana pret īstenošanas pasākumu: tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 1178/2011, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi (D029683/02 – 2014/2500(RPS))

(2017/C 093/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas regulas projektu (D029683/02, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas regulas projektu (D029683/02,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (1), un jo īpaši tās 7. panta 5. un 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (1), un jo īpaši tās 7. panta 5. un 6. punktu,

| — | ņemot vērā minētās regulas 65. pantā noteiktās komitejas 2013. gada 18. oktobra atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā minētās regulas 65. pantā noteiktās komitejas 2013. gada 18. oktobra atzinumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 16. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret regulas projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 16. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret regulas projektu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas 2014. gada 21. janvāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas 2014. gada 21. janvāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā 5.a pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 5.a pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. panta 4. punkta d) apakšpunktu un 87.a panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. panta 4. punkta d) apakšpunktu un 87.a panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā, ka Reglamenta 87.a panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kas beidzās 2014. gada 4. februārī, netika izteikti iebildumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka Reglamenta 87.a panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kas beidzās 2014. gada 4. februārī, netika izteikti iebildumi,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret Komisijas regulas projektu; |
| --- | --- |

1.

paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret Komisijas regulas projektu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Komisijai un informēšanas nolūkā Padomei. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Komisijai un informēšanas nolūkā Padomei.

---

(1)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

(2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/245 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/245

---

P7_TA(2014)0071

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2014. gada 7. janvāra deleģēto regulu par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (C(2013)9651 – 2014/2508(DEA))

(2017/C 093/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2013)9651), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2013)9651),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 21. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 21. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87.a panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87.a panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā, ka Reglamenta 87.a panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kas beidzās 2014. gada 4. februārī, netika izteikti iebildumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka Reglamenta 87.a panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kas beidzās 2014. gada 4. februārī, netika izteikti iebildumi,

| A. | tā kā, ņemot vērā partnerattiecību nolīgumu un programmu 2014.-2020. g. periodam patlaban notiekošo sagatavošanu un tiem piemērojama rīcības kodeksa neatliekamo vajadzību, ir svarīgi nodrošināt, ka deleģētā regula par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību stājas spēkā iespējami drīz, |
| --- | --- |

A.

tā kā, ņemot vērā partnerattiecību nolīgumu un programmu 2014.-2020. g. periodam patlaban notiekošo sagatavošanu un tiem piemērojama rīcības kodeksa neatliekamo vajadzību, ir svarīgi nodrošināt, ka deleģētā regula par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību stājas spēkā iespējami drīz,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/246 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/246

---

P7_TA(2014)0072

Trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi sezonas nodarbinātības nolūkos ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem sezonas nodarbinātības nolūkos (COM(2010)0379 – C7-0180/2010 – 2010/0210(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0379), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0379),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0180/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0180/2010),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Čehijas Deputātu palāta, Čehijas Senāts, Nīderlandes Senāts, Nīderlandes Pārstāvju palāta, Austrijas Nacionālā padome un Austrijas Federālā padome un kuros apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Čehijas Deputātu palāta, Čehijas Senāts, Nīderlandes Senāts, Nīderlandes Pārstāvju palāta, Austrijas Nacionālā padome un Austrijas Federālā padome un kuros apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 4. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 4. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 31. marta atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 31. marta atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 6. novembra vēstuli, kurā pausta apņemšanās apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 6. novembra vēstuli, kurā pausta apņemšanās apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7-0428/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7-0428/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 218, 23.7.2011., 97. lpp.

(2)  OV C 166, 7.6.2011., 59. lpp.

---

P7_TC1-COD(2010)0210

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem nodarbinātības kā sezonas darbiniekiem nolūkā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/36/ES.)

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/247 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/247

---

P7_TA(2014)0073

Atlantijas lielacu tunzivju ievešana ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 827/2004, ar ko aizliedz ievest Bolīvijas, Kambodžas, Ekvatoriālās Gvinejas, Gruzijas un Sjerraleones izcelsmes Atlantijas lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un atceļ Regulu (EK) Nr. 1036/2001 (COM(2013)0185 – C7-0091/2013 – 2013/0097(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/44)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0185), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0185),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0091/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0091/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2014. gada 22. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2014. gada 22. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0475/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0475/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2013)0097

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 827/2004, ar ko aizliedz ievest Bolīvijas, Kambodžas, Ekvatoriālās Gvinejas, Gruzijas un Sjerraleones izcelsmes Atlantijas lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un atceļ Regulu (EK) Nr. 1036/2001

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 249/2014.)

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/248 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/248

---

P7_TA(2014)0074

ES un Gabonas protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē ***

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (11871/2013 – C7-0484/2013 – 2013/0216(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 093/45)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11871/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11871/2013),

| — | ņemot vērā projektu protokolam, kurā noteiktas Eiropas Savienības un Gabonas Republikas partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums (11875/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu protokolam, kurā noteiktas Eiropas Savienības un Gabonas Republikas partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums (11875/2013),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 7. punktu (C7-0484/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 7. punktu (C7-0484/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 25. oktobra rezolūciju par ES 2011. gada ziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 25. oktobra rezolūciju par ES 2011. gada ziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (1),

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0049/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0049/2014),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai;

| 2. | aicina Komisiju nosūtīt Parlamentam nolīguma 9. pantā paredzētās Apvienotās komitejas sanāksmju protokolus un secinājumus, protokola 3. pantā minēto nozares daudzgadu programmu un attiecīgos ikgadējos novērtējumus, kā arī protokola 4. pantā paredzēto sanāksmju protokolus un secinājumus; aicina Komisiju sekmēt Parlamenta pārstāvju piedalīšanos Apvienotās komitejas sanāksmēs kā novērotājiem; aicina Komisiju pēdējā protokola piemērošanas gadā un pirms sarunu uzsākšanas par tā atjaunošanu iesniegt Parlamentam un Padomei pilnīgu ziņojumu par tā īstenošanu, analizējot zvejas iespēju izmantošanu un novērtējot protokola efektivitāti izmaksu ziņā; uzstāj, ka nevajadzētu lieki ierobežot šā ziņojuma pieejamību; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju nosūtīt Parlamentam nolīguma 9. pantā paredzētās Apvienotās komitejas sanāksmju protokolus un secinājumus, protokola 3. pantā minēto nozares daudzgadu programmu un attiecīgos ikgadējos novērtējumus, kā arī protokola 4. pantā paredzēto sanāksmju protokolus un secinājumus; aicina Komisiju sekmēt Parlamenta pārstāvju piedalīšanos Apvienotās komitejas sanāksmēs kā novērotājiem; aicina Komisiju pēdējā protokola piemērošanas gadā un pirms sarunu uzsākšanas par tā atjaunošanu iesniegt Parlamentam un Padomei pilnīgu ziņojumu par tā īstenošanu, analizējot zvejas iespēju izmantošanu un novērtējot protokola efektivitāti izmaksu ziņā; uzstāj, ka nevajadzētu lieki ierobežot šā ziņojuma pieejamību;

| 3. | aicina Padomi un Komisiju atbilstīgi to attiecīgajām pilnvarām un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu nekavējoties un pilnīgi informēt Parlamentu visos to procedūru posmos, kas saistītas ar jauno protokolu un tā atjaunošanu; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi un Komisiju atbilstīgi to attiecīgajām pilnvarām un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu nekavējoties un pilnīgi informēt Parlamentu visos to procedūru posmos, kas saistītas ar jauno protokolu un tā atjaunošanu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Gabonas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Gabonas Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0399.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/249 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/249

---

P7_TA(2014)0075

Attiecības starp ES, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses *

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (12274/2013 – C7-0237/2013 – 2011/0410(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2017/C 093/46)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12274/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12274/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0237/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0237/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A7-0054/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A7-0054/2014),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes lēmuma projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Padomes lēmuma projektu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt savu projektu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt savu projektu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Savienības atbalsts būtu jānodrošina jomās, kurās tas var sniegt vislielāko ietekmi, ņemot vērā Savienības spējas darboties pasaules mērogā un risināt globālas problēmas, piemēram, izskaust nabadzību, panākt ilgtspējīgu un integrējošu attīstību vai pasaules mērogā veicināt demokrātiju, labu pārvaldību, cilvēktiesības un tiesiskumu, kā arī tās ilgtermiņa un paredzamo iesaistīšanos attīstības atbalsta sniegšanā un lomu šā atbalsta koordinēšanā ar tās dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Savienības atbalsts būtu jānodrošina jomās, kurās tas var sniegt vislielāko ietekmi, ņemot vērā Savienības spējas darboties pasaules mērogā un risināt globālas problēmas, piemēram, izskaust nabadzību, panākt ilgtspējīgu un integrējošu attīstību vai pasaules mērogā veicināt demokrātiju, labu pārvaldību, cilvēktiesības un tiesiskumu, kā arī tās ilgtermiņa un paredzamo iesaistīšanos attīstības atbalsta sniegšanā un lomu šā atbalsta koordinēšanā ar tās dalībvalstīm.

| (10) | Savienības atbalsts būtu jānodrošina jomās, kurās tas var sniegt vislielāko ietekmi, ņemot vērā Savienības spējas darboties pasaules mērogā un risināt globālas problēmas, piemēram, izskaust nabadzību, panākt ilgtspējīgu un integrējošu attīstību
  un izaugsmi
  vai pasaules mērogā veicināt demokrātiju, labu pārvaldību, cilvēktiesības un tiesiskumu, kā arī tās ilgtermiņa un paredzamo iesaistīšanos attīstības atbalsta sniegšanā un lomu šā atbalsta koordinēšanā ar tās dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(10)

Savienības atbalsts būtu jānodrošina jomās, kurās tas var sniegt vislielāko ietekmi, ņemot vērā Savienības spējas darboties pasaules mērogā un risināt globālas problēmas, piemēram, izskaust nabadzību, panākt ilgtspējīgu un integrējošu attīstību
  un izaugsmi
  vai pasaules mērogā veicināt demokrātiju, labu pārvaldību, cilvēktiesības un tiesiskumu, kā arī tās ilgtermiņa un paredzamo iesaistīšanos attīstības atbalsta sniegšanā un lomu šā atbalsta koordinēšanā ar tās dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Eiropas Savienības un Grenlandes partnerības struktūrā būtu jāparedz tādas regulāras apspriedes par Savienību vai Grenlandi interesējošām tēmām, piemēram, globāliem jautājumiem, kurās viedokļu apmaiņa un iespējamā priekšlikumu un viedokļu konverģence radītu ieguvumu abām pusēm. Tā kā pieaug klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transportu, dabas resursiem, tostarp izejvielām, kā arī uz pētniecību un inovācijām, ir jāīsteno dialogs un plašāka sadarbība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Eiropas Savienības un Grenlandes partnerības struktūrā būtu jāparedz tādas regulāras apspriedes par Savienību vai Grenlandi interesējošām tēmām, piemēram, globāliem jautājumiem, kurās viedokļu apmaiņa un iespējamā priekšlikumu un viedokļu konverģence radītu ieguvumu abām pusēm. Tā kā pieaug klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transportu, dabas resursiem, tostarp izejvielām, kā arī uz pētniecību un inovācijām, ir jāīsteno dialogs un plašāka sadarbība.

| (11) | Eiropas Savienības un Grenlandes partnerības struktūrā būtu jāparedz tādas regulāras apspriedes par Savienību vai Grenlandi interesējošām tēmām, piemēram, globāliem jautājumiem, kurās viedokļu apmaiņa un iespējamā priekšlikumu un viedokļu konverģence radītu ieguvumu abām pusēm. Tā kā pieaug klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transportu, dabas resursiem, tostarp izejvielām, kā arī uz
  izglītību,
  pētniecību un inovācijām, ir jāīsteno dialogs un plašāka sadarbība. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Savienības un Grenlandes partnerības struktūrā būtu jāparedz tādas regulāras apspriedes par Savienību vai Grenlandi interesējošām tēmām, piemēram, globāliem jautājumiem, kurās viedokļu apmaiņa un iespējamā priekšlikumu un viedokļu konverģence radītu ieguvumu abām pusēm. Tā kā pieaug klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transportu, dabas resursiem, tostarp izejvielām, kā arī uz
  izglītību,
  pētniecību un inovācijām, ir jāīsteno dialogs un plašāka sadarbība.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Grenlandes valdībai būtu jāsagatavo un jāiesniedz Grenlandes ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokuments. Šo dokumentu vajadzētu sagatavot, īstenot un novērtēt, pamatojoties uz pārredzamu līdzdalības pieeju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Grenlandes valdībai būtu jāsagatavo un jāiesniedz Grenlandes ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokuments. Šo dokumentu vajadzētu sagatavot, īstenot un novērtēt, pamatojoties uz pārredzamu līdzdalības pieeju.

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Savienības finansiālais atbalsts 2014.–2020. gadam būtu jākoncentrē
  vienā vai augstākais divās
  sadarbības
  jomās
  , lai maksimāli palielinātu šīs partnerības ietekmi un papildus nodrošinātu apjoma ekonomikas iespējas, sinerģijas ietekmi, lielāku efektivitāti un pārredzamību Savienības īstenotajiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Savienības finansiālais atbalsts 2014.–2020. gadam būtu jākoncentrē
  vienā vai augstākais divās
  sadarbības
  jomās
  , lai maksimāli palielinātu šīs partnerības ietekmi un papildus nodrošinātu apjoma ekonomikas iespējas, sinerģijas ietekmi, lielāku efektivitāti un pārredzamību Savienības īstenotajiem pasākumiem.

| (13) | Savienības finansiālais atbalsts 2014.–2020. gadam būtu jākoncentrē
  uz ierobežotu skaitu
  sadarbības
  jomu
  , lai maksimāli palielinātu šīs partnerības ietekmi un papildus nodrošinātu apjoma ekonomikas iespējas, sinerģijas ietekmi, lielāku efektivitāti un pārredzamību Savienības īstenotajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(13)

Savienības finansiālais atbalsts 2014.–2020. gadam būtu jākoncentrē
  uz ierobežotu skaitu
  sadarbības
  jomu
  , lai maksimāli palielinātu šīs partnerības ietekmi un papildus nodrošinātu apjoma ekonomikas iespējas, sinerģijas ietekmi, lielāku efektivitāti un pārredzamību Savienības īstenotajiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Sadarbojoties Grenlandes dabas resursu, jo īpaši derīgo izrakteņu, naftas un gāzes izpētes, ieguves un izmantošanas jomā, būtu jāievēro augstākie drošības, sociālie un vides standarti un stingri vides pārvaldības kritēriji, lai garantētu resursu ilgtspējīgu izmantošanu un saglabātu Arktikas reģiona vērtīgo, taču trauslo ekosistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie plānošanas dokumenti un finansēšanas pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu

   (5)

  . Ņemot vērā šo īstenošanas aktu veidu, jo īpaši to politikas ievirzi un iespējamās finansiālās sekas, to apstiprināšanā principā būtu jāizmanto pārbaudes procedūra, izņemot finansiāli neliela apjoma tehniskos īstenošanas pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie plānošanas dokumenti un finansēšanas pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu

   (5)

  . Ņemot vērā šo īstenošanas aktu veidu, jo īpaši to politikas ievirzi un iespējamās finansiālās sekas, to apstiprināšanā principā būtu jāizmanto pārbaudes procedūra, izņemot finansiāli neliela apjoma tehniskos īstenošanas pasākumus.

svītrots

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Lai pieņemtu plānošanas dokumentus un finansēšanas pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Lai pieņemtu plānošanas dokumentus un finansēšanas pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Partnerībā tiek atzīts Grenlandes ģeostratēģiskais stāvoklis Arktikas reģionā,
  dabas resursu, tostarp izejvielu, izpētes un ieguves jautājumi,
  kā arī ar to nodrošina sadarbības un politiskā dialoga uzlabošanu
  šajos
  jautājumos. | 2.   Partnerībā tiek atzīts Grenlandes ģeostratēģiskais stāvoklis Arktikas reģionā, kā arī ar to nodrošina sadarbības un politiskā dialoga uzlabošanu
  abu pušu kopīgo interešu
  jautājumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Partnerībā tiek atzīts Grenlandes ģeostratēģiskais stāvoklis Arktikas reģionā,
  dabas resursu, tostarp izejvielu, izpētes un ieguves jautājumi,
  kā arī ar to nodrošina sadarbības un politiskā dialoga uzlabošanu
  šajos
  jautājumos.

2.   Partnerībā tiek atzīts Grenlandes ģeostratēģiskais stāvoklis Arktikas reģionā, kā arī ar to nodrošina sadarbības un politiskā dialoga uzlabošanu
  abu pušu kopīgo interešu
  jautājumos.

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 2. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | globālie jautājumi, piemēram, enerģētika, klimata pārmaiņas un vide, dabas resursi, tostarp izejvielas, jūras transports, pētniecība un inovācijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

globālie jautājumi, piemēram, enerģētika, klimata pārmaiņas un vide, dabas resursi, tostarp izejvielas, jūras transports, pētniecība un inovācijas;

| — | globālie jautājumi, piemēram, enerģētika, klimata pārmaiņas un vide,
  bioloģiskā daudzveidība,
  dabas resursi, tostarp izejvielas, jūras transports, pētniecība un inovācijas; |
| --- | --- |

—

globālie jautājumi, piemēram, enerģētika, klimata pārmaiņas un vide,
  bioloģiskā daudzveidība,
  dabas resursi, tostarp izejvielas, jūras transports, pētniecība un inovācijas;

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 2. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Arktikas jautājumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

Arktikas jautājumi.

| — | Arktikas jautājumi
  , tostarp Eiropas Savienības dalība Arktikas padomē pastāvīgā novērotāja statusā. |
| --- | --- |

—

Arktikas jautājumi
  , tostarp Eiropas Savienības dalība Arktikas padomē pastāvīgā novērotāja statusā.

Grozījums Nr. 11

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | sniegt atbalstu Grenlandei un sadarboties ar to tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp zinātnieku, prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Šo mērķu īstenošanu vērtēs atbilstoši tirdzniecības bilances procentuālajai daļai IKP, zivsaimniecības nozares procentuālajai daļai kopējā eksporta apjomā un statistikas rādītāju rezultātiem izglītības jomā, kā arī citiem indikatoriem, ko uzskatīs par piemērojamiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

a)

sniegt atbalstu Grenlandei un sadarboties ar to tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp zinātnieku, prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Šo mērķu īstenošanu vērtēs atbilstoši tirdzniecības bilances procentuālajai daļai IKP, zivsaimniecības nozares procentuālajai daļai kopējā eksporta apjomā un statistikas rādītāju rezultātiem izglītības jomā, kā arī citiem indikatoriem, ko uzskatīs par piemērojamiem;

| a) | sniegt atbalstu Grenlandei un sadarboties ar to tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas
  attīstību un
  diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp zinātnieku, prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Šo mērķu īstenošanu vērtēs atbilstoši tirdzniecības bilances procentuālajai daļai IKP, zivsaimniecības nozares procentuālajai daļai kopējā eksporta apjomā un statistikas rādītāju rezultātiem izglītības jomā, kā arī citiem indikatoriem, ko uzskatīs par piemērojamiem; |
| --- | --- |

a)

sniegt atbalstu Grenlandei un sadarboties ar to tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas
  attīstību un
  diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp zinātnieku, prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Šo mērķu īstenošanu vērtēs atbilstoši tirdzniecības bilances procentuālajai daļai IKP, zivsaimniecības nozares procentuālajai daļai kopējā eksporta apjomā un statistikas rādītāju rezultātiem izglītības jomā, kā arī citiem indikatoriem, ko uzskatīs par piemērojamiem;

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | sniegt atbalstu Grenlandei un sadarboties ar to tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp
  zinātnieku
  , prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Šo mērķu īstenošanu vērtēs atbilstoši tirdzniecības bilances procentuālajai daļai IKP, zivsaimniecības nozares procentuālajai daļai kopējā eksporta apjomā un statistikas rādītāju rezultātiem izglītības jomā, kā arī citiem indikatoriem, ko uzskatīs par piemērojamiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

a)

sniegt atbalstu Grenlandei un sadarboties ar to tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp
  zinātnieku
  , prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Šo mērķu īstenošanu vērtēs atbilstoši tirdzniecības bilances procentuālajai daļai IKP, zivsaimniecības nozares procentuālajai daļai kopējā eksporta apjomā un statistikas rādītāju rezultātiem izglītības jomā, kā arī citiem indikatoriem, ko uzskatīs par piemērojamiem;

| a) | sniegt atbalstu Grenlandei un sadarboties ar to tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp
  izrakterņu ieguves jomā un zinātnē
  , prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Šo mērķu īstenošanu vērtēs atbilstoši tirdzniecības bilances procentuālajai daļai IKP, zivsaimniecības nozares procentuālajai daļai kopējā eksporta apjomā un statistikas rādītāju rezultātiem izglītības jomā, kā arī citiem indikatoriem, ko uzskatīs par piemērojamiem; |
| --- | --- |

a)

sniegt atbalstu Grenlandei un sadarboties ar to tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp
  izrakterņu ieguves jomā un zinātnē
  , prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Šo mērķu īstenošanu vērtēs atbilstoši tirdzniecības bilances procentuālajai daļai IKP, zivsaimniecības nozares procentuālajai daļai kopējā eksporta apjomā un statistikas rādītāju rezultātiem izglītības jomā, kā arī citiem indikatoriem, ko uzskatīs par piemērojamiem;

Grozījums Nr. 13

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | enerģētika,
  klimats
  , vide un bioloģiskā daudzveidība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

c)

enerģētika,
  klimats
  , vide un bioloģiskā daudzveidība;

| c) | enerģētika,
  klimata pārmaiņas
  , vide un bioloģiskā daudzveidība; |
| --- | --- |

c)

enerģētika,
  klimata pārmaiņas
  , vide un bioloģiskā daudzveidība;

Grozījums Nr. 14

Lēmuma priekšlikums

4. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokuments (PDSD) ir balstīts uz konsultācijām un dialogu ar pilsonisko sabiedrību, vietējām iestādēm un citām ieinteresētajām personām, un tajā tiek izmantota gūtā pieredze un paraugprakse, lai nodrošinātu pienācīgu PDSD piederību. | Ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokuments (PDSD) ir balstīts uz konsultācijām un dialogu ar
  Grenlandes
  pilsonisko sabiedrību,
  sociālajiem partneriem, Parlamentu,
  vietējām iestādēm un citām ieinteresētajām personām, un tajā tiek izmantota gūtā pieredze un paraugprakse, lai nodrošinātu pienācīgu PDSD piederību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokuments (PDSD) ir balstīts uz konsultācijām un dialogu ar pilsonisko sabiedrību, vietējām iestādēm un citām ieinteresētajām personām, un tajā tiek izmantota gūtā pieredze un paraugprakse, lai nodrošinātu pienācīgu PDSD piederību.

Ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokuments (PDSD) ir balstīts uz konsultācijām un dialogu ar
  Grenlandes
  pilsonisko sabiedrību,
  sociālajiem partneriem, Parlamentu,
  vietējām iestādēm un citām ieinteresētajām personām, un tajā tiek izmantota gūtā pieredze un paraugprakse, lai nodrošinātu pienācīgu PDSD piederību.

Grozījums Nr. 15

Lēmuma priekšlikums

4. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   PDSD apstiprina
  saskaņā ar 9. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes
  procedūru. Šo procedūru piemēro arī tādas būtiskas pārskatīšanas gadījumos, kuras rezultātā ievērojami mainās stratēģija vai tās plānošana. To nepiemēro nebūtisku PDSD izmaiņu gadījumos, veicot tehniskas korekcijas, pārplānojot līdzekļus indikatīvo piešķīrumu ietvaros pa prioritārajām jomām vai palielinot/samazinot sākotnējo indikatīvo piešķīrumu par mazāk nekā 20 %, ja šīs izmaiņas neietekmē dokumentā norādītās prioritārās jomas un mērķus. Šādā gadījumā par korekcijām viena mēneša laikā paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. | 6.   PDSD apstiprina
  , izmantojot deleģētos aktus, atbilstīgi procedūrai, kas noteikta attiecīgi 9.a un 9.b pantā
  . Šo procedūru piemēro arī tādas būtiskas pārskatīšanas gadījumos, kuras rezultātā ievērojami mainās stratēģija vai tās plānošana. To nepiemēro nebūtisku PDSD izmaiņu gadījumos, veicot tehniskas korekcijas, pārplānojot līdzekļus indikatīvo piešķīrumu ietvaros pa prioritārajām jomām vai palielinot/samazinot sākotnējo indikatīvo piešķīrumu par mazāk nekā 20 %, ja šīs izmaiņas neietekmē dokumentā norādītās prioritārās jomas un mērķus. Šādā gadījumā par korekcijām viena mēneša laikā paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   PDSD apstiprina
  saskaņā ar 9. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes
  procedūru. Šo procedūru piemēro arī tādas būtiskas pārskatīšanas gadījumos, kuras rezultātā ievērojami mainās stratēģija vai tās plānošana. To nepiemēro nebūtisku PDSD izmaiņu gadījumos, veicot tehniskas korekcijas, pārplānojot līdzekļus indikatīvo piešķīrumu ietvaros pa prioritārajām jomām vai palielinot/samazinot sākotnējo indikatīvo piešķīrumu par mazāk nekā 20 %, ja šīs izmaiņas neietekmē dokumentā norādītās prioritārās jomas un mērķus. Šādā gadījumā par korekcijām viena mēneša laikā paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   PDSD apstiprina
  , izmantojot deleģētos aktus, atbilstīgi procedūrai, kas noteikta attiecīgi 9.a un 9.b pantā
  . Šo procedūru piemēro arī tādas būtiskas pārskatīšanas gadījumos, kuras rezultātā ievērojami mainās stratēģija vai tās plānošana. To nepiemēro nebūtisku PDSD izmaiņu gadījumos, veicot tehniskas korekcijas, pārplānojot līdzekļus indikatīvo piešķīrumu ietvaros pa prioritārajām jomām vai palielinot/samazinot sākotnējo indikatīvo piešķīrumu par mazāk nekā 20 %, ja šīs izmaiņas neietekmē dokumentā norādītās prioritārās jomas un mērķus. Šādā gadījumā par korekcijām viena mēneša laikā paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Eiropas Komisija, Grenlandes valdība un Dānijas valdība līdz 2017. gada 31. decembrim veic starpposma pārskatīšanu attiecībā uz PDSD un tā ietekmi uz Grenlandi kopumā. Komisija iesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas,
  tostarp nevalstiskus rīcībspēkus un vietējās iestādes
  . | 1.   Eiropas Komisija, Grenlandes valdība un Dānijas valdība līdz 2017. gada 31. decembrim veic starpposma pārskatīšanu attiecībā uz PDSD un tā ietekmi uz Grenlandi kopumā. Komisija iesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas,
  kas minētas 4. panta 4. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Eiropas Komisija, Grenlandes valdība un Dānijas valdība līdz 2017. gada 31. decembrim veic starpposma pārskatīšanu attiecībā uz PDSD un tā ietekmi uz Grenlandi kopumā. Komisija iesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas,
  tostarp nevalstiskus rīcībspēkus un vietējās iestādes
  .

1.   Eiropas Komisija, Grenlandes valdība un Dānijas valdība līdz 2017. gada 31. decembrim veic starpposma pārskatīšanu attiecībā uz PDSD un tā ietekmi uz Grenlandi kopumā. Komisija iesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas,
  kas minētas 4. panta 4. punktā.

Grozījums Nr. 17

Lēmuma priekšlikums

8. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ja Grenlandes valdība izlemj iekļaut PDSD lūgumu pēc Savienības finanšu palīdzības izglītības un apmācības jomā, sniedzot šādu palīdzību, pienācīgi ņem vērā nepieciešamību sekmēt Grenlandes pūliņus stiprināt šīs jomas spēju veidošanu un nodrošināt tehnisku atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Ja Grenlandes valdība izlemj iekļaut PDSD lūgumu pēc Savienības finanšu palīdzības izglītības un apmācības jomā, sniedzot šādu palīdzību, pienācīgi ņem vērā nepieciešamību sekmēt Grenlandes pūliņus stiprināt šīs jomas spēju veidošanu un nodrošināt tehnisku atbalstu.

Grozījums Nr. 18

Lēmuma priekšlikums

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a pants |
| | Pilnvaru deleģēšana Komisijai |
| | Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 9.b pantu, lai apstiprinātu PDSD. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.a pants

Pilnvaru deleģēšana Komisijai

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 9.b pantu, lai apstiprinātu PDSD.

Grozījums Nr. 19

Lēmuma priekšlikums

9.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.b pants |
| | Deleģēšanas īstenošana |
| | 1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. |
| | 2.
     
  Pilnvaras pieņemt 9.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šā lēmuma spēkā esamības laiku. |
| | 3.
     
  Padome jebkurā laikā var atsaukt 9.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ja Padome ir sākusi iekšēju procedūru, lai lemtu par pilnvaru deleģējuma atsaukšanu, tā saprātīgā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas cenšas informēt Eiropas Parlamentu un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, kuras tā varētu atsaukt, un iespējamos atsaukšanas iemeslus. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |
| | 4.
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| | 5.
     
  Saskaņā ar 9.b pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem. |
| | Ja Padome ir paredzējusi celt iebildumus, tā cenšas informēt Eiropas Parlamentu saprātīgu laiku pirms tā pieņem galīgo lēmumu, norādot deleģēto aktu, pret kuru tā paredzējusi celt iebildumus un iespējamos iebildumu iemeslus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.b pants

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 9.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šā lēmuma spēkā esamības laiku.

3.
     
  Padome jebkurā laikā var atsaukt 9.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ja Padome ir sākusi iekšēju procedūru, lai lemtu par pilnvaru deleģējuma atsaukšanu, tā saprātīgā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas cenšas informēt Eiropas Parlamentu un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, kuras tā varētu atsaukt, un iespējamos atsaukšanas iemeslus. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Saskaņā ar 9.b pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem.

Ja Padome ir paredzējusi celt iebildumus, tā cenšas informēt Eiropas Parlamentu saprātīgu laiku pirms tā pieņem galīgo lēmumu, norādot deleģēto aktu, pret kuru tā paredzējusi celt iebildumus un iespējamos iebildumu iemeslus.

Grozījums Nr. 20

Lēmuma priekšlikums

10. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10. pants | svītrots |
| Komiteju procedūra | |
| 1.
     
  Eiropas Komisijai palīdz Grenlandes Komiteja, turpmāk “Komiteja”. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. | |
| 2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. | |
| 3.
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, šādu procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai ja to pieprasa vienkāršais komitejas locekļu vairākums. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10. pants

svītrots

Komiteju procedūra

1.
     
  Eiropas Komisijai palīdz Grenlandes Komiteja, turpmāk “Komiteja”. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.
     
  Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, šādu procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai ja to pieprasa vienkāršais komitejas locekļu vairākums.

Grozījums Nr. 21

Lēmuma priekšlikums

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamā provizoriskā summa periodā no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR [217,8  miljoni
  ]

   (6). | Ņemot vērā ES un Grenlandes ilgstošās un īpašās attiecības un Arktikas reģiona pieaugošo globālo nozīmi, ir apstiprināta ES finansiālo saistību turpināšana attiecībā uz Grenlandi. Tādēļ
  šā lēmuma īstenošanai nepieciešamā provizoriskā summa periodā no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 217,8  miljoni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamā provizoriskā summa periodā no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR [217,8  miljoni
  ]

   (6).

Ņemot vērā ES un Grenlandes ilgstošās un īpašās attiecības un Arktikas reģiona pieaugošo globālo nozīmi, ir apstiprināta ES finansiālo saistību turpināšana attiecībā uz Grenlandi. Tādēļ
  šā lēmuma īstenošanai nepieciešamā provizoriskā summa periodā no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 217,8  miljoni.

---

(5)  

  OV L 55, 28.02.2011., 13.–18. lpp.

(6)  
  Visas atsauces summas tekstā iekļaus pēc tam, kad būs pabeigtas sarunas par daudzgadu finanšu shēmu (2014–2020).

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/258 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/258

---

P7_TA(2014)0077

Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieka iecelšana

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra lēmums par Eiropas Centrālās bankas priekšlikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieces iecelšanu (N7-0003/2014 – C7-0017/2014 – 2014/0900(NLE))

(Apstiprināšana)

(2017/C 093/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 22. janvāra priekšlikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieces iecelšanu (N7-0003/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 22. janvāra priekšlikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieces iecelšanu (N7-0003/2014),

| — | ņemot vērā 26. panta 3. punktu Padomes 2013. gada 15. oktobra Regulā (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 26. panta 3. punktu Padomes 2013. gada 15. oktobra Regulā (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1),

| — | ņemot vērā Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Centrālo banku par praktisko kārtību, kā īsteno demokrātisko pārskatatbildību un pārrauga uzdevumus, kas Eiropas Centrālajai bankai uzticēti saistībā ar vienoto uzraudzības mehānismu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Centrālo banku par praktisko kārtību, kā īsteno demokrātisko pārskatatbildību un pārrauga uzdevumus, kas Eiropas Centrālajai bankai uzticēti saistībā ar vienoto uzraudzības mehānismu (2),

| — | ņemot vērā Reglamentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamentu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0086/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0086/2014),

| A. | tā kā Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 3. punktā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) iesniedz Eiropas Parlamentam apstiprināšanai priekšlikumu par Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieka iecelšanu un ka valdes priekšsēdētāja vietnieku izraugās no ECB Valdes locekļiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 3. punktā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) iesniedz Eiropas Parlamentam apstiprināšanai priekšlikumu par Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieka iecelšanu un ka valdes priekšsēdētāja vietnieku izraugās no ECB Valdes locekļiem;

| B. | tā kā Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 2. punktā noteikts, ka saskaņā ar minēto regulu ieceļot Uzraudzības valdes locekļus, ievēro dzimumu līdzsvara, pieredzes un kvalifikācijas principus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 2. punktā noteikts, ka saskaņā ar minēto regulu ieceļot Uzraudzības valdes locekļus, ievēro dzimumu līdzsvara, pieredzes un kvalifikācijas principus;

| C. | tā kā 2014. gada 21. janvārī Eiropadome iecēla Sabine Lautenschläger par ECB Valdes locekli saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2014. gada 21. janvārī Eiropadome iecēla Sabine Lautenschläger par ECB Valdes locekli saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punktu;

| D. | tā kā ar 2014. gada 22. janvāra vēstuli ECB iesniedza Parlamentam priekšlikumu iecelt Sabine Lautenschläger par ECB Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieci uz piecu gadu pilnvaru laiku; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar 2014. gada 22. janvāra vēstuli ECB iesniedza Parlamentam priekšlikumu iecelt Sabine Lautenschläger par ECB Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieci uz piecu gadu pilnvaru laiku;

| E. | tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetāro lietu komiteja pēc tam pārbaudīja kandidātes atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 2. un 3. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, minētā komiteja no kandidātes saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņai nosūtīto rakstisko anketu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetāro lietu komiteja pēc tam pārbaudīja kandidātes atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 2. un 3. punktā noteiktās prasības; tā kā, veicot novērtēšanu, minētā komiteja no kandidātes saņēma dzīves aprakstu, kā arī atbildes uz viņai nosūtīto rakstisko anketu;

| F. | tā kā minētā komiteja 2014. gada 3. februārī rīkoja kandidātes uzklausīšanu, kuras sākumā viņa sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

F.

tā kā minētā komiteja 2014. gada 3. februārī rīkoja kandidātes uzklausīšanu, kuras sākumā viņa sniedza paziņojumu un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem,

| 1. | apstiprina ECB priekšlikumu iecelt Sabine Lautenschläger par Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieci; |
| --- | --- |

1.

apstiprina ECB priekšlikumu iecelt Sabine Lautenschläger par Eiropas Centrālās bankas Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietnieci;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropadomei, Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropadomei, Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

(2)  OV L 320, 30.11.2013., 1. lpp.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/259 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/259

---

P7_TA(2014)0078

Eiropas Savienības un Šveices Konfederācijas nolīgums par sadarbību konkurences tiesību aktu piemērošanā ***

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (12418/2012 – C7-0146/2013 – 2012/0127(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 093/48)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12418/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12418/2012),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (12513/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā (12513/2012),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 103. un 352. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0146/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 103. un 352. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0146/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0060/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0060/2014),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | atgādina Padomei, ka gadījumā, ja tā lēmuma projektu grozīs, Eiropas Parlamenta piekrišana būs jāpieprasa atkārtoti; |
| --- | --- |

2.

atgādina Padomei, ka gadījumā, ja tā lēmuma projektu grozīs, Eiropas Parlamenta piekrišana būs jāpieprasa atkārtoti;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Šveices Konfederācijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Šveices Konfederācijas valdībai un parlamentam.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/260 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/260

---

P7_TA(2014)0080

Dalībvalstu pilnvarošana Eiropas Savienības interesēs ratificēt Ieroču tirdzniecības līgumu ***

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstis tiek pilnvarotas Eiropas Savienības interesēs ratificēt Ieroču tirdzniecības līgumu (12178/2013 – C7-0233/2013 – 2013/0225(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 093/49)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12178/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12178/2013),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu, 207. panta 3. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu (C7-0233/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu, 207. panta 3. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu (C7-0233/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0041/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0041/2014),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/261 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/261

---

P7_TA(2014)0082

Aizsardzība pret importu par dempinga cenām un subsidētu importu no valstīm, kas nav ES dalībvalstis ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (COM(2013)0192 – C7-0097/2013 – 2013/0103(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/50)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Ievērojot pārskatīšanas rezultātus, būtu jāgroza konkrēti
  regulas
  noteikumi, lai uzlabotu pārredzamību un prognozējamību, paredzētu efektīvus pasākumus cīņai pret pretdarbību, uzlabotu efektivitāti un izpildi un optimizētu pārskatīšanas praksi.
  Turklāt regulās būtu jāietver konkrēta prakse, kas pēdējos gados piemērota antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Ievērojot pārskatīšanas rezultātus, būtu jāgroza konkrēti
  regulas
  noteikumi, lai uzlabotu pārredzamību un prognozējamību, paredzētu efektīvus pasākumus cīņai pret pretdarbību, uzlabotu efektivitāti un izpildi un optimizētu pārskatīšanas praksi.
  Turklāt regulās būtu jāietver konkrēta prakse, kas pēdējos gados piemērota antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanās.

| (3) | Ievērojot pārskatīšanas rezultātus, būtu jāgroza konkrēti
  regulu
  noteikumi, lai uzlabotu pārredzamību un prognozējamību, paredzētu efektīvus pasākumus cīņai pret
  trešo valstu
  pretdarbību, uzlabotu efektivitāti un izpildi un optimizētu pārskatīšanas praksi. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot pārskatīšanas rezultātus, būtu jāgroza konkrēti
  regulu
  noteikumi, lai uzlabotu pārredzamību un prognozējamību, paredzētu efektīvus pasākumus cīņai pret
  trešo valstu
  pretdarbību, uzlabotu efektivitāti un izpildi un optimizētu pārskatīšanas praksi.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Lai uzlabotu antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanu pārredzamību un prognozējamību, personas, uz kurām attiecas pagaidu antidempinga un kompensācijas pasākumu noteikšana, jo īpaši importētāji, būtu jāinformē par šādu pasākumu gaidāmo noteikšanu. Paredzētajam termiņam būtu jāatbilst laikposmam no īstenošanas akta projekta iesniegšanas antidempinga komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. pantu, un antisubsidēšanas komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 25. pantu, līdz šā akta pieņemšanai Komisijā. Šis laikposms ir noteikts Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 3. punktā. Turklāt izmeklēšanās, kurās nav lietderīgi noteikt pagaidu pasākumus, ir vēlams, lai ieinteresētās personas pietiekami savlaicīgi tiktu informētas par pasākumu nenoteikšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Lai uzlabotu antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanu pārredzamību un prognozējamību, personas, uz kurām attiecas pagaidu antidempinga un kompensācijas pasākumu noteikšana, jo īpaši importētāji, būtu jāinformē par šādu pasākumu gaidāmo noteikšanu. Paredzētajam termiņam būtu jāatbilst laikposmam no īstenošanas akta projekta iesniegšanas antidempinga komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. pantu, un antisubsidēšanas komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 25. pantu, līdz šā akta pieņemšanai Komisijā. Šis laikposms ir noteikts Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 3. punktā. Turklāt izmeklēšanās, kurās nav lietderīgi noteikt pagaidu pasākumus, ir vēlams, lai ieinteresētās personas pietiekami savlaicīgi tiktu informētas par pasākumu nenoteikšanu.

svītrots

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Būtu jāpiešķir īss termiņš, kurā eksportētāji vai ražotāji pirms pagaidu pasākumu noteikšanas varētu pārbaudīt aprēķinus par tiem piemērojamo individuālo dempinga vai subsīdijas starpību. Tādējādi aprēķinu kļūdas varētu labot pirms pasākumu noteikšanas. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Būtu jāpiešķir īss termiņš, kurā eksportētāji vai ražotāji pirms pagaidu pasākumu noteikšanas varētu pārbaudīt aprēķinus par tiem piemērojamo individuālo dempinga vai subsīdijas starpību. Tādējādi aprēķinu kļūdas varētu labot pirms pasākumu noteikšanas.

svītrots

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai nodrošinātu efektīvus pasākumus cīņai pret pretdarbību, Savienības ražotājiem būtu jāspēj paļauties uz regulām, nebaidoties no trešo personu pretdarbības. Spēkā esošie noteikumi īpašos apstākļos paredz sākt izmeklēšanu, ja nav saņemta sūdzība, bet ir pietiekami pierādījumi par dempingu, kompensējamām subsīdijām, kaitējumu un cēloņsakarību. Pretdarbības draudi būtu jāpieskaita šādiem īpašajiem apstākļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai nodrošinātu efektīvus pasākumus cīņai pret pretdarbību, Savienības ražotājiem būtu jāspēj paļauties uz regulām, nebaidoties no trešo personu pretdarbības. Spēkā esošie noteikumi īpašos apstākļos paredz sākt izmeklēšanu, ja nav saņemta sūdzība, bet ir pietiekami pierādījumi par dempingu, kompensējamām subsīdijām, kaitējumu un cēloņsakarību. Pretdarbības draudi būtu jāpieskaita šādiem īpašajiem apstākļiem.

| (6) | Lai nodrošinātu efektīvus pasākumus cīņai pret pretdarbību, Savienības ražotājiem būtu jāspēj paļauties uz regulām, nebaidoties no trešo personu pretdarbības. Spēkā esošie noteikumi
  , jo īpaši attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU),
  īpašos apstākļos paredz sākt izmeklēšanu, ja nav saņemta sūdzība, bet ir pietiekami pierādījumi par dempingu, kompensējamām subsīdijām, kaitējumu un cēloņsakarību.
  Trešo valstu
  pretdarbības draudi būtu jāpieskaita šādiem īpašajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu efektīvus pasākumus cīņai pret pretdarbību, Savienības ražotājiem būtu jāspēj paļauties uz regulām, nebaidoties no trešo personu pretdarbības. Spēkā esošie noteikumi
  , jo īpaši attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU),
  īpašos apstākļos paredz sākt izmeklēšanu, ja nav saņemta sūdzība, bet ir pietiekami pierādījumi par dempingu, kompensējamām subsīdijām, kaitējumu un cēloņsakarību.
  Trešo valstu
  pretdarbības draudi būtu jāpieskaita šādiem īpašajiem apstākļiem.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Ja izmeklēšana nav sākta sūdzības dēļ, būtu
  jāuzliek
  Savienības ražotājiem
  pienākums
  sniegt vajadzīgo informāciju, lai izmeklēšana varētu noritēt un tajā tiktu sniegta pietiekama informācija izmeklēšanas veikšanai šādu pretdarbības draudu gadījumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Ja izmeklēšana nav sākta sūdzības dēļ, būtu
  jāuzliek
  Savienības ražotājiem
  pienākums
  sniegt vajadzīgo informāciju, lai izmeklēšana varētu noritēt un tajā tiktu sniegta pietiekama informācija izmeklēšanas veikšanai šādu pretdarbības draudu gadījumā.

| (7) | Ja izmeklēšana nav sākta sūdzības dēļ, būtu
  jālūdz
  Savienības ražotājiem
  sadarboties un
  sniegt vajadzīgo informāciju, lai izmeklēšana varētu noritēt un tajā tiktu sniegta pietiekama informācija izmeklēšanas veikšanai šādu pretdarbības draudu gadījumā.
  Šo pienākumu nevajadzētu attiecināt uz mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, tādējādi pasargājot tos no nesamērīga administratīvā sloga un izmaksām. |
| --- | --- |

(7)

Ja izmeklēšana nav sākta sūdzības dēļ, būtu
  jālūdz
  Savienības ražotājiem
  sadarboties un
  sniegt vajadzīgo informāciju, lai izmeklēšana varētu noritēt un tajā tiktu sniegta pietiekama informācija izmeklēšanas veikšanai šādu pretdarbības draudu gadījumā.
  Šo pienākumu nevajadzētu attiecināt uz mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, tādējādi pasargājot tos no nesamērīga administratīvā sloga un izmaksām.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Lai optimizētu pārskatīšanas praksi, izmeklēšanā iekasētie maksājumi būtu jāatmaksā importētājiem, ja pasākumi pēc termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas beigām netiek pagarināti. Tas ir lietderīgi, ja nosacījumi, kas vajadzīgi pasākumu turpināšanai, izmeklēšanas laikposmā nav konstatēti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Lai optimizētu pārskatīšanas praksi, izmeklēšanā iekasētie maksājumi būtu jāatmaksā importētājiem, ja pasākumi pēc termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas beigām netiek pagarināti. Tas ir lietderīgi, ja nosacījumi, kas vajadzīgi pasākumu turpināšanai, izmeklēšanas laikposmā nav konstatēti.

svītrots

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Visus dokumentus, kuru mērķis ir precizēt Komisijas iedibināto praksi attiecībā uz šīs regulas piemērošanu (tostarp četrus pamatnostādņu projektus par analogas valsts izvēli, termiņa beigu pārskatīšanu un pasākumu ilgumu, kaitējuma starpībām un Savienības interesēm) Komisijai vajadzētu pieņemt tikai pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc atbilstīgas apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi, un tādējādi šiem dokumentiem vajadzētu pilnībā atspoguļot šīs regulas saturu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Visus dokumentus, kuru mērķis ir precizēt Komisijas iedibināto praksi attiecībā uz šīs regulas piemērošanu (tostarp četrus pamatnostādņu projektus par analogas valsts izvēli, termiņa beigu pārskatīšanu un pasākumu ilgumu, kaitējuma starpībām un Savienības interesēm) Komisijai vajadzētu pieņemt tikai pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc atbilstīgas apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi, un tādējādi šiem dokumentiem vajadzētu pilnībā atspoguļot šīs regulas saturu.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

11.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11b) | Savienība nav SDO konvenciju puse, bet tās dalībvalstis ir. Patlaban visas Savienības dalībvalstis ir ratificējušas tikai “pamata” SDO konvencijas. Lai nodrošinātu, ka tiek atjaunināta sociālo standartu pietiekama līmeņa definīcija, kas balstīta uz Regulas (EK) Nr. 1225/2009 Ia pielikumā minētajām SDO konvencijām, Komisija, pieņemot deleģētos aktus, atjauninās minēto pielikumu, tiklīdz ES dalībvalstis būs ratificējušas citas SDO “prioritārās” konvencijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11b)

Savienība nav SDO konvenciju puse, bet tās dalībvalstis ir. Patlaban visas Savienības dalībvalstis ir ratificējušas tikai “pamata” SDO konvencijas. Lai nodrošinātu, ka tiek atjaunināta sociālo standartu pietiekama līmeņa definīcija, kas balstīta uz Regulas (EK) Nr. 1225/2009 Ia pielikumā minētajām SDO konvencijām, Komisija, pieņemot deleģētos aktus, atjauninās minēto pielikumu, tiklīdz ES dalībvalstis būs ratificējušas citas SDO “prioritārās” konvencijas.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Dažādām un sadrumstalotām nozarēm, kurās lielākoties darbojas MVU, ir grūtības piekļūt tirdzniecības aizsardzības procedūrām to sarežģītuma un ar tām saistīto izmaksu dēļ. MVU piekļuve instrumentam būtu jāatvieglo, stiprinot MVU palīdzības dienesta nozīmi, kuram būtu jāpalīdz MVU iesniegt sūdzību veidlapas un izpildīt nepieciešamos kritērijus, lai uzsāktu izmeklēšanu. Ar tirdzniecības aizsardzības procedūrām saistītās administratīvās procedūras būtu arī sekmīgāk jāpielāgo MVU ierobežojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Dažādām un sadrumstalotām nozarēm, kurās lielākoties darbojas MVU, ir grūtības piekļūt tirdzniecības aizsardzības procedūrām to sarežģītuma un ar tām saistīto izmaksu dēļ. MVU piekļuve instrumentam būtu jāatvieglo, stiprinot MVU palīdzības dienesta nozīmi, kuram būtu jāpalīdz MVU iesniegt sūdzību veidlapas un izpildīt nepieciešamos kritērijus, lai uzsāktu izmeklēšanu. Ar tirdzniecības aizsardzības procedūrām saistītās administratīvās procedūras būtu arī sekmīgāk jāpielāgo MVU ierobežojumiem.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | Ar dempinga novēršanu saistītajās lietās izmeklēšanas ilgumam nevajadzētu pārsniegt deviņus mēnešus un minētās izmeklēšanas būtu jābeidz 12 mēnešu laikā pēc procedūras sākšanas. Antisubsidēšanas lietās izmeklēšanas ilgumam nevajadzētu pārsniegt deviņus mēnešus un minētās izmeklēšanas būtu jābeidz 10 mēnešu laikā pēc procedūras sākšanas. Jebkurā gadījumā pagaidu maksājumi būtu jāuzliek tikai, sākot no laikposma 60 dienas pēc procedūras sākšanas, līdz laikposmam sešus mēnešus pēc procedūras sākšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12b)

Ar dempinga novēršanu saistītajās lietās izmeklēšanas ilgumam nevajadzētu pārsniegt deviņus mēnešus un minētās izmeklēšanas būtu jābeidz 12 mēnešu laikā pēc procedūras sākšanas. Antisubsidēšanas lietās izmeklēšanas ilgumam nevajadzētu pārsniegt deviņus mēnešus un minētās izmeklēšanas būtu jābeidz 10 mēnešu laikā pēc procedūras sākšanas. Jebkurā gadījumā pagaidu maksājumi būtu jāuzliek tikai, sākot no laikposma 60 dienas pēc procedūras sākšanas, līdz laikposmam sešus mēnešus pēc procedūras sākšanas.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

12.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12c) | Būtu jāuzlabo to Komisijai iesniegto ar saistībām saistīto elementu izpaušana ieinteresētajām pusēm, Eiropas Parlamentam un Komisijai, kas nav konfidenciāli. Komisijai vajadzētu būt pienākumam apspriesties ar Savienības ražošanas nozaru pārstāvjiem, pirms pieņemt jebkādu saistību piedāvājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12c)

Būtu jāuzlabo to Komisijai iesniegto ar saistībām saistīto elementu izpaušana ieinteresētajām pusēm, Eiropas Parlamentam un Komisijai, kas nav konfidenciāli. Komisijai vajadzētu būt pienākumam apspriesties ar Savienības ražošanas nozaru pārstāvjiem, pirms pieņemt jebkādu saistību piedāvājumu.

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Veicot Savienības interešu novērtēšanu, iespēja sniegt piezīmes būtu jādod visiem ražotājiem Savienībā, nevis tikai ražotājiem, kuri iesnieguši sūdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Veicot Savienības interešu novērtēšanu, iespēja sniegt piezīmes būtu jādod visiem ražotājiem Savienībā, nevis tikai ražotājiem, kuri iesnieguši sūdzību.

svītrots

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

18.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18a) | Komisijas ikgadējais ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tā īsteno Regulu (EK) Nr. 1225/2009 un Regulu (EK) Nr. 597/2009, sniedz iespēju regulāri un savlaicīgi uzraudzīt tirdzniecības aizsardzības instrumentus saistībā ar strukturētu starpiestāžu dialogu par šo jautājumu. Minētā ziņojuma publiskošana sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam un Padomei nodrošina tirdzniecības aizsardzības instrumentu pārredzamību ieinteresētajām pusēm un sabiedrībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18a)

Komisijas ikgadējais ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tā īsteno Regulu (EK) Nr. 1225/2009 un Regulu (EK) Nr. 597/2009, sniedz iespēju regulāri un savlaicīgi uzraudzīt tirdzniecības aizsardzības instrumentus saistībā ar strukturētu starpiestāžu dialogu par šo jautājumu. Minētā ziņojuma publiskošana sešus mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam un Padomei nodrošina tirdzniecības aizsardzības instrumentu pārredzamību ieinteresētajām pusēm un sabiedrībai.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

18.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18b) | Komisijai būtu jānodrošina lielāka procedūru, iekšējo procedūru un izmeklēšanas rezultātu pārredzamība, kā arī jānodrošina ieinteresētajām pusēm piekļuve visiem nekonfidenciāliem datiem tiešsaistes platformā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18b)

Komisijai būtu jānodrošina lielāka procedūru, iekšējo procedūru un izmeklēšanas rezultātu pārredzamība, kā arī jānodrošina ieinteresētajām pusēm piekļuve visiem nekonfidenciāliem datiem tiešsaistes platformā.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

18.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18c) | Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par visu izmeklēšanu uzsākšanu un notikumiem saistībā ar šīm izmeklēšanām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18c)

Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par visu izmeklēšanu uzsākšanu un notikumiem saistībā ar šīm izmeklēšanām.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

18.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18d) | Ja ražotāju skaits Savienībā ir tik liels, ka ir jāizmanto pārbaude izlases veidā, Komisijai, izvēloties ražotāju paraugu, būtu pilnībā jāņem vērā MVU īpatsvars paraugā, jo īpaši attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām nozarēm, kurās lielākoties darbojas MVU. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18d)

Ja ražotāju skaits Savienībā ir tik liels, ka ir jāizmanto pārbaude izlases veidā, Komisijai, izvēloties ražotāju paraugu, būtu pilnībā jāņem vērā MVU īpatsvars paraugā, jo īpaši attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām nozarēm, kurās lielākoties darbojas MVU.

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

18.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18e) | Lai uzlabotu tirdzniecības aizsardzības instrumentu efektivitāti, arodbiedrībām ir jādod iespēja iesniegt rakstiskas sūdzības kopīgi ar Savienības ražošanas nozari. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18e)

Lai uzlabotu tirdzniecības aizsardzības instrumentu efektivitāti, arodbiedrībām ir jādod iespēja iesniegt rakstiskas sūdzības kopīgi ar Savienības ražošanas nozari.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

1. pants – - 1. punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

Virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas
  Kopienas
  dalībvalstis | Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas
  Savienības
  dalībvalstis |
| | (Šis grozījums attiecas uz visu Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 tekstu.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas
  Kopienas
  dalībvalstis

Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas
  Savienības
  dalībvalstis

(Šis grozījums attiecas uz visu Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 tekstu.)

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

1. pants – - 1. punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Trešās valstis arvien vairāk ietekmē tirdzniecību par labu iekšzemes ražotājiem, piemēram, ieviešot eksporta nodokļus vai īstenojot dubulto cenu shēmas. Šāda iejaukšanās rada papildu tirdzniecības traucējumus. Tādējādi Savienības ražotājiem kaitē ne tikai dempings — tie cieš arī no papildu tirdzniecības traucējumiem, salīdzinot ar ražotājiem trešajās valstīs, kurās tiek īstenota šāda prakse. Papildu tirdzniecības traucējumus var radīt arī atšķirīgs darba un vides standartu līmenis. Tāpēc mazākā maksājuma noteikumu nevajadzētu piemērot, ja eksportētājvalstī sociālo un vides standartu līmenis nav pietiekams. Pietiekams līmenis tiek definēts, ratificējot pamata Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un daudzpusējos vides nolīgumus (MEA), ko parakstījusi Savienība. MVU īpaši cieš negodīgas konkurences dēļ, jo to mazais apmērs liedz tiem pielāgoties šādiem apstākļiem. Tāpēc mazākā maksājuma noteikumu nevajadzētu piemērot, ja sūdzība ir iesniegta tādas nozares uzdevumā, kurā lielākoties darbojas MVU. Turpretim mazākā maksājuma noteikumu visos gadījumos vajadzētu piemērot, ja strukturālus traucējumus izejvielu tirgū rada apzināta kādas vismazāk attīstītās valsts izvēle, kas veikta nolūkā aizsargāt valsts intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Trešās valstis arvien vairāk ietekmē tirdzniecību par labu iekšzemes ražotājiem, piemēram, ieviešot eksporta nodokļus vai īstenojot dubulto cenu shēmas. Šāda iejaukšanās rada papildu tirdzniecības traucējumus. Tādējādi Savienības ražotājiem kaitē ne tikai dempings — tie cieš arī no papildu tirdzniecības traucējumiem, salīdzinot ar ražotājiem trešajās valstīs, kurās tiek īstenota šāda prakse. Papildu tirdzniecības traucējumus var radīt arī atšķirīgs darba un vides standartu līmenis. Tāpēc mazākā maksājuma noteikumu nevajadzētu piemērot, ja eksportētājvalstī sociālo un vides standartu līmenis nav pietiekams. Pietiekams līmenis tiek definēts, ratificējot pamata Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un daudzpusējos vides nolīgumus (MEA), ko parakstījusi Savienība. MVU īpaši cieš negodīgas konkurences dēļ, jo to mazais apmērs liedz tiem pielāgoties šādiem apstākļiem. Tāpēc mazākā maksājuma noteikumu nevajadzētu piemērot, ja sūdzība ir iesniegta tādas nozares uzdevumā, kurā lielākoties darbojas MVU. Turpretim mazākā maksājuma noteikumu visos gadījumos vajadzētu piemērot, ja strukturālus traucējumus izejvielu tirgū rada apzināta kādas vismazāk attīstītās valsts izvēle, kas veikta nolūkā aizsargāt valsts intereses.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

1. pants – - 1.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

1. pants – 1. punkts – 2. daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.b 1.
     
  panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu: |
| | “Jebkura dempinga produkta izmantošanu saistībā ar dalībvalsts kontinentālā šelfa izpēti vai ekskluzīvo ekonomikas zonu vai tās resursu izmantošanu saskaņā ar šo regulu uzskata par importu un attiecīgi pakļauj aplikšanai ar nodokli, ja tā kaitē Savienības ražošanas nozarei.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

-1.b 1.
     
  panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“Jebkura dempinga produkta izmantošanu saistībā ar dalībvalsts kontinentālā šelfa izpēti vai ekskluzīvo ekonomikas zonu vai tās resursu izmantošanu saskaņā ar šo regulu uzskata par importu un attiecīgi pakļauj aplikšanai ar nodokli, ja tā kaitē Savienības ražošanas nozarei.”

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

1. pants – - 1.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

1. pants – 4.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.c 1.
     
  pantam pievieno šādu punktu: |
| | “4.a
     
  Šajā regulā izejviela ir viela, kas nepieciešama noteikta produkta radīšanai un kam ir būtiska ietekme uz attiecīgā produkta ražošanas izmaksām.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

-1.c 1.
     
  pantam pievieno šādu punktu:

“4.a
     
  Šajā regulā izejviela ir viela, kas nepieciešama noteikta produkta radīšanai un kam ir būtiska ietekme uz attiecīgā produkta ražošanas izmaksām.”

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – - 1.d punkts (jauns)

1. pants – - 1.d punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

1. pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.d 1.
     
  pantam pievieno šādu punktu: |
| | “4.b
     
  Tiek uzskatīts, ka izejvielu skar strukturāli traucējumi, ja izejvielas cenu nenosaka tikai normāla tirgus principu darbība, kas atspoguļo piedāvājumu un pieprasījumu. Šādus traucējumus izraisa trešo valstu iejaukšanās pasākumi, kas cita starpā ietver eksporta nodokļus, eksporta ierobežojumus, kā arī dubultu cenu shēmas.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.d 1.
     
  pantam pievieno šādu punktu:

-1.d 1.

pantam pievieno šādu punktu:

“4.b
     
  Tiek uzskatīts, ka izejvielu skar strukturāli traucējumi, ja izejvielas cenu nenosaka tikai normāla tirgus principu darbība, kas atspoguļo piedāvājumu un pieprasījumu. Šādus traucējumus izraisa trešo valstu iejaukšanās pasākumi, kas cita starpā ietver eksporta nodokļus, eksporta ierobežojumus, kā arī dubultu cenu shēmas.”

Grozījums Nr. 70 un 86

Grozījums Nr. 70 un 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1.e punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – - 1.e punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

2. pants – 7. punkts – a apakšpunkts – 2. daļa

2. pants – 7. punkts – a apakšpunkts – 2. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.e 2.
     
  panta 7. punkta a) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: |
| Attiecīgu trešo valsti ar tirgus ekonomiku izvēlas saprātīgā veidā, jo īpaši ņemot vērā to visu drošo informāciju, kas ir pieejama izvēles izdarīšanas laikā. Tāpat ņem vērā arī termiņus; attiecīgā gadījumā izmanto trešo valsti ar tirgus ekonomiku, kurā veic tādu pašu izmeklēšanu. | “Attiecīgu trešo valsti ar tirgus ekonomiku izvēlas saprātīgā veidā, jo īpaši ņemot vērā to visu drošo informāciju, kas ir pieejama izvēles izdarīšanas laikā.
  Izvēlētajā valstī ir arī pietiekami augsts sociālo un vides standartu līmenis, kur pietiekami augstu līmeni nosaka, pamatojoties uz to, vai trešā valsts ir ratificējusi un jebkurā laikā efektīvi īsteno daudzpusējos vides nolīgumus un to protokolus, kurus parakstījusi Savienība, kā arī SDO konvencijas, kas minētas Ia pielikumā.
  Tāpat ņem vērā arī termiņus; attiecīgā gadījumā izmanto trešo valsti ar tirgus ekonomiku, kurā veic tādu pašu izmeklēšanu.” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.e 2.
     
  panta 7. punkta a) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

-1.e 2.

panta 7. punkta a) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

Attiecīgu trešo valsti ar tirgus ekonomiku izvēlas saprātīgā veidā, jo īpaši ņemot vērā to visu drošo informāciju, kas ir pieejama izvēles izdarīšanas laikā. Tāpat ņem vērā arī termiņus; attiecīgā gadījumā izmanto trešo valsti ar tirgus ekonomiku, kurā veic tādu pašu izmeklēšanu.

“Attiecīgu trešo valsti ar tirgus ekonomiku izvēlas saprātīgā veidā, jo īpaši ņemot vērā to visu drošo informāciju, kas ir pieejama izvēles izdarīšanas laikā.
  Izvēlētajā valstī ir arī pietiekami augsts sociālo un vides standartu līmenis, kur pietiekami augstu līmeni nosaka, pamatojoties uz to, vai trešā valsts ir ratificējusi un jebkurā laikā efektīvi īsteno daudzpusējos vides nolīgumus un to protokolus, kurus parakstījusi Savienība, kā arī SDO konvencijas, kas minētas Ia pielikumā.
  Tāpat ņem vērā arī termiņus; attiecīgā gadījumā izmanto trešo valsti ar tirgus ekonomiku, kurā veic tādu pašu izmeklēšanu.”

Izvēlētajā valstī ir arī pietiekami augsts sociālo un vides standartu līmenis, kur pietiekami augstu līmeni nosaka, pamatojoties uz to, vai trešā valsts ir ratificējusi un jebkurā laikā efektīvi īsteno daudzpusējos vides nolīgumus un to protokolus, kurus parakstījusi Savienība, kā arī SDO konvencijas, kas minētas Ia pielikumā.

Grozījums Nr. 87 un 90

Grozījums Nr. 87 un 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

5. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  5. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: |
| Izņemot gadījumus, ko paredz 6. punkts, par dempingu uzskatāmas darbības pastāvēšanu, pakāpi un sekas sāk izmeklēt pēc rakstiskas sūdzības saņemšanas no fiziskas vai juridiskas personas, vai apvienības, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas rīkojas
  Kopienas
  ražošanas nozares vārdā. | “Izņemot gadījumus, ko paredz 6. punkts, par dempingu uzskatāmas darbības pastāvēšanu, pakāpi un sekas sāk izmeklēt pēc rakstiskas sūdzības saņemšanas no fiziskas vai juridiskas personas, vai apvienības, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas rīkojas
  Savienības
  ražošanas nozares vārdā.
  Sūdzības var iesniegt arī Savienības ražošanas nozares pārstāvji kopā vai jebkura
  juridiska
  vai fiziska
  persona
  vai apvienība bez juridiskas personas statusa, kas rīkojas šīs nozares vārdā, kā arī arodbiedrības
  .” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  5. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

1.a

5. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

Izņemot gadījumus, ko paredz 6. punkts, par dempingu uzskatāmas darbības pastāvēšanu, pakāpi un sekas sāk izmeklēt pēc rakstiskas sūdzības saņemšanas no fiziskas vai juridiskas personas, vai apvienības, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas rīkojas
  Kopienas
  ražošanas nozares vārdā.

Kopienas

“Izņemot gadījumus, ko paredz 6. punkts, par dempingu uzskatāmas darbības pastāvēšanu, pakāpi un sekas sāk izmeklēt pēc rakstiskas sūdzības saņemšanas no fiziskas vai juridiskas personas, vai apvienības, kam nav juridiskas personas statusa, bet kas rīkojas
  Savienības
  ražošanas nozares vārdā.
  Sūdzības var iesniegt arī Savienības ražošanas nozares pārstāvji kopā vai jebkura
  juridiska
  vai fiziska
  persona
  vai apvienība bez juridiskas personas statusa, kas rīkojas šīs nozares vārdā, kā arī arodbiedrības
  .”

Savienības

Sūdzības var iesniegt arī Savienības ražošanas nozares pārstāvji kopā vai jebkura

vai fiziska

vai apvienība bez juridiskas personas statusa, kas rīkojas šīs nozares vārdā, kā arī arodbiedrības

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.b punkts (jauns)

1. pants – 1.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

5. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  5. pantā iekļauj šādu punktu: |
| | “1.a
     
  Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību atvieglo piekļuvi šim instrumentam dažādām un sadrumstalotām rūpniecības nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), ar dempinga novēršanu saistītās lietās. |
| | MVU palīdzības dienests palielina izpratni par šo instrumentu, sniedz informāciju un izskaidro, kā iesniegt sūdzību un kā sekmīgāk sniegt pierādījumus par dempingu un kompensējamajām subsīdijām, un radīto kaitējumu. |
| | MVU palīdzības dienests piedāvā standarta veidlapas statistikai, kas jāiesniedz izmeklēšanas ierosināšanas pārbaudes nolūkiem, un anketas. |
| | Pēc izmeklēšanas sākšanas tas informē MVU un to attiecīgās apvienības, ko varētu ietekmēt šīs procedūras sākšana, un informē tos par attiecīgajiem termiņiem, kuros tie var reģistrēties kā ieinteresētā puse. |
| | Tas palīdz atbildēt uz jautājumiem par tādu anketu aizpildīšanu, kurās īpaša uzmanība pievērsta MVU jautājumiem par izmeklēšanām, kas sāktas saskaņā ar 5. panta 6. punktu. Tas pēc iespējas mazina valodu barjeras radīto slogu. |
| | Ja MVU sniedz prima facie pierādījumus par dempingu vai kompensējamām subsīdijām, MVU palīdzības dienests saskaņā ar 14. panta 6. punktu sniedz MVU informāciju par attiecīgā produkta importa apjoma un vērtības attīstību. |
| | Tas sniedz arī norādījumus par papildu iespējām sazināties un sadarboties ar uzklausīšanas amatpersonu un valstu muitas dienestiem. MVU palīdzības dienests vēl informē MVU par iespējām un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tie var pieprasīt pārskatīt pasākumus un kompensēt samaksātos antidempinga maksājumus.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  5. pantā iekļauj šādu punktu:

1.b

5. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a
     
  Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību atvieglo piekļuvi šim instrumentam dažādām un sadrumstalotām rūpniecības nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), ar dempinga novēršanu saistītās lietās.

“1.a

Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību atvieglo piekļuvi šim instrumentam dažādām un sadrumstalotām rūpniecības nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), ar dempinga novēršanu saistītās lietās.

MVU palīdzības dienests palielina izpratni par šo instrumentu, sniedz informāciju un izskaidro, kā iesniegt sūdzību un kā sekmīgāk sniegt pierādījumus par dempingu un kompensējamajām subsīdijām, un radīto kaitējumu.

MVU palīdzības dienests palielina izpratni par šo instrumentu, sniedz informāciju un izskaidro, kā iesniegt sūdzību un kā sekmīgāk sniegt pierādījumus par dempingu un kompensējamajām subsīdijām, un radīto kaitējumu.

MVU palīdzības dienests piedāvā standarta veidlapas statistikai, kas jāiesniedz izmeklēšanas ierosināšanas pārbaudes nolūkiem, un anketas.

MVU palīdzības dienests piedāvā standarta veidlapas statistikai, kas jāiesniedz izmeklēšanas ierosināšanas pārbaudes nolūkiem, un anketas.

Pēc izmeklēšanas sākšanas tas informē MVU un to attiecīgās apvienības, ko varētu ietekmēt šīs procedūras sākšana, un informē tos par attiecīgajiem termiņiem, kuros tie var reģistrēties kā ieinteresētā puse.

Pēc izmeklēšanas sākšanas tas informē MVU un to attiecīgās apvienības, ko varētu ietekmēt šīs procedūras sākšana, un informē tos par attiecīgajiem termiņiem, kuros tie var reģistrēties kā ieinteresētā puse.

Tas palīdz atbildēt uz jautājumiem par tādu anketu aizpildīšanu, kurās īpaša uzmanība pievērsta MVU jautājumiem par izmeklēšanām, kas sāktas saskaņā ar 5. panta 6. punktu. Tas pēc iespējas mazina valodu barjeras radīto slogu.

Tas palīdz atbildēt uz jautājumiem par tādu anketu aizpildīšanu, kurās īpaša uzmanība pievērsta MVU jautājumiem par izmeklēšanām, kas sāktas saskaņā ar 5. panta 6. punktu. Tas pēc iespējas mazina valodu barjeras radīto slogu.

Ja MVU sniedz prima facie pierādījumus par dempingu vai kompensējamām subsīdijām, MVU palīdzības dienests saskaņā ar 14. panta 6. punktu sniedz MVU informāciju par attiecīgā produkta importa apjoma un vērtības attīstību.

Ja MVU sniedz prima facie pierādījumus par dempingu vai kompensējamām subsīdijām, MVU palīdzības dienests saskaņā ar 14. panta 6. punktu sniedz MVU informāciju par attiecīgā produkta importa apjoma un vērtības attīstību.

Tas sniedz arī norādījumus par papildu iespējām sazināties un sadarboties ar uzklausīšanas amatpersonu un valstu muitas dienestiem. MVU palīdzības dienests vēl informē MVU par iespējām un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tie var pieprasīt pārskatīt pasākumus un kompensēt samaksātos antidempinga maksājumus.”

Tas sniedz arī norādījumus par papildu iespējām sazināties un sadarboties ar uzklausīšanas amatpersonu un valstu muitas dienestiem. MVU palīdzības dienests vēl informē MVU par iespējām un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tie var pieprasīt pārskatīt pasākumus un kompensēt samaksātos antidempinga maksājumus.”

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.c punkts (jauns)

1. pants – 1.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

5. pants – 4. punkts – 2. daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  5. panta 4. punktam pievieno šādu daļu: |
| | “Attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām ražošanas nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi, Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību palīdz tām izpildīt šos kritērijus.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  5. panta 4. punktam pievieno šādu daļu:

1.c

5. panta 4. punktam pievieno šādu daļu:

“Attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām ražošanas nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi, Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību palīdz tām izpildīt šos kritērijus.”

“Attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām ražošanas nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi, Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību palīdz tām izpildīt šos kritērijus.”

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.d punkts (jauns)

1. pants – 1.d punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

5. pants – 6. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.d
     
  5. panta 6. punktu aizstāj ar šādu: |
| 6.   Ja
  sakarā ar īpašiem apstākļiem tiek nolemts
  uzsākt izmeklēšanu,
  kaut arī
  ne no
  Kopienas
  ražošanas nozares, ne arī
  tās
  vārdā sūdzība nav saņemta, to uzsāk un
  to
  attaisno, pamatojoties uz
  pietiekamajiem
  pierādījumiem par dempingu, zaudējumiem un to cēloņsakarību,
  kas izklāstīti
  2. punktā. | “6.   Ja
  īpašos apstākļos, jo sevišķi ja rūpniecības nozares ir dažādas un sadrumstalotas un tajās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi, Komisija nolemj
  uzsākt izmeklēšanu,
  lai gan
  ne no
  Savienības
  ražošanas nozares
  pārstāvjiem
  , ne arī
  nozares
  vārdā sūdzība nav saņemta, to uzsāk un attaisno, pamatojoties uz
  pietiekamiem
  pierādījumiem par dempingu,
  kompensējamām subsīdijām,
  zaudējumiem un to cēloņsakarību,
  kā aprakstīts
  2. punktā
  , lai attaisnotu šādu uzsākšanu
  .” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.d
     
  5. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

1.d

5. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

6.   Ja
  sakarā ar īpašiem apstākļiem tiek nolemts
  uzsākt izmeklēšanu,
  kaut arī
  ne no
  Kopienas
  ražošanas nozares, ne arī
  tās
  vārdā sūdzība nav saņemta, to uzsāk un
  to
  attaisno, pamatojoties uz
  pietiekamajiem
  pierādījumiem par dempingu, zaudējumiem un to cēloņsakarību,
  kas izklāstīti
  2. punktā.

sakarā ar īpašiem apstākļiem tiek nolemts

kaut arī

Kopienas

tās

to

pietiekamajiem

kas izklāstīti

“6.   Ja
  īpašos apstākļos, jo sevišķi ja rūpniecības nozares ir dažādas un sadrumstalotas un tajās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi, Komisija nolemj
  uzsākt izmeklēšanu,
  lai gan
  ne no
  Savienības
  ražošanas nozares
  pārstāvjiem
  , ne arī
  nozares
  vārdā sūdzība nav saņemta, to uzsāk un attaisno, pamatojoties uz
  pietiekamiem
  pierādījumiem par dempingu,
  kompensējamām subsīdijām,
  zaudējumiem un to cēloņsakarību,
  kā aprakstīts
  2. punktā
  , lai attaisnotu šādu uzsākšanu
  .”

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.e punkts (jauns)

1. pants – 1.e punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

6. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.e
     
  6. panta 9. punktu aizstāj ar šādu: |
| 9.   Ja lietas izskatīšana ir uzsākta, ievērojot 5. panta 9. punktu, izmeklēšanu pabeidz
  viena gada
  laikā
  , ja iespējams
  .
  Katrā ziņā šādas izmeklēšanas
  vienmēr pabeidz
  15 mēnešus
  pēc uzsākšanas saskaņā ar konstatētiem faktiem atbilstīgi 8. pantam attiecībā uz cenu labojumiem vai konstatētiem faktiem atbilstīgi 9. pantam attiecībā uz galīgo
  lēmumu
  . | “9.   Ja lietas izskatīšana ir uzsākta, ievērojot 5. panta 9. punktu, izmeklēšanu pabeidz
  deviņu mēnešu
  laikā.
  Jebkurā gadījumā šādu izmeklēšanu
  vienmēr pabeidz
  viena gada laikā
  pēc
  tās
  uzsākšanas saskaņā ar konstatētiem faktiem atbilstīgi 8. pantam attiecībā uz cenu labojumiem vai konstatētiem faktiem atbilstīgi 9. pantam attiecībā uz galīgo
  rīcību
  .
  Izmeklēšanas laikposmi, jo īpaši attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām nozarēm, kurās lielākoties darbojas MVU, ja iespējams, atbilst finanšu gadam.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.e
     
  6. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

1.e

6. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

9.   Ja lietas izskatīšana ir uzsākta, ievērojot 5. panta 9. punktu, izmeklēšanu pabeidz
  viena gada
  laikā
  , ja iespējams
  .
  Katrā ziņā šādas izmeklēšanas
  vienmēr pabeidz
  15 mēnešus
  pēc uzsākšanas saskaņā ar konstatētiem faktiem atbilstīgi 8. pantam attiecībā uz cenu labojumiem vai konstatētiem faktiem atbilstīgi 9. pantam attiecībā uz galīgo
  lēmumu
  .

viena gada

, ja iespējams

Katrā ziņā šādas izmeklēšanas

15 mēnešus

lēmumu

“9.   Ja lietas izskatīšana ir uzsākta, ievērojot 5. panta 9. punktu, izmeklēšanu pabeidz
  deviņu mēnešu
  laikā.
  Jebkurā gadījumā šādu izmeklēšanu
  vienmēr pabeidz
  viena gada laikā
  pēc
  tās
  uzsākšanas saskaņā ar konstatētiem faktiem atbilstīgi 8. pantam attiecībā uz cenu labojumiem vai konstatētiem faktiem atbilstīgi 9. pantam attiecībā uz galīgo
  rīcību
  .
  Izmeklēšanas laikposmi, jo īpaši attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām nozarēm, kurās lielākoties darbojas MVU, ja iespējams, atbilst finanšu gadam.”

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

6. pants – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Savienības līdzīgā ražojuma
  ražotāju pienākums ir
  sadarboties procedūrās, kas sāktas saskaņā ar 5. panta 6. punktu. | Savienības līdzīgā ražojuma
  ražotājus, izņemot Savienības ražotājus, kas ir mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, lūdz
  sadarboties procedūrās, kas sāktas saskaņā ar 5. panta 6. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Savienības līdzīgā ražojuma
  ražotāju pienākums ir
  sadarboties procedūrās, kas sāktas saskaņā ar 5. panta 6. punktu.

ražotāju pienākums ir

Savienības līdzīgā ražojuma
  ražotājus, izņemot Savienības ražotājus, kas ir mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, lūdz
  sadarboties procedūrās, kas sāktas saskaņā ar 5. panta 6. punktu.

ražotājus, izņemot Savienības ražotājus, kas ir mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, lūdz

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

6. pants – 10.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a
     
  Komisija visām ieinteresētājām pusēm nodrošina iespējami labāko piekļuvi informācijai, piešķirot līdzekļus tādas informācijas sistēmas izveidei, ar kuru ieinteresētajām pusēm tiek ziņots, ka izmeklēšanas datiem ir pievienota jauna nekonfidenciāla informācija. Nekonfidenciāla informācija ir pieejama arī tīmekļa vidē izveidotā platformā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.a
     
  Komisija visām ieinteresētājām pusēm nodrošina iespējami labāko piekļuvi informācijai, piešķirot līdzekļus tādas informācijas sistēmas izveidei, ar kuru ieinteresētajām pusēm tiek ziņots, ka izmeklēšanas datiem ir pievienota jauna nekonfidenciāla informācija. Nekonfidenciāla informācija ir pieejama arī tīmekļa vidē izveidotā platformā.

10.a

Komisija visām ieinteresētājām pusēm nodrošina iespējami labāko piekļuvi informācijai, piešķirot līdzekļus tādas informācijas sistēmas izveidei, ar kuru ieinteresētajām pusēm tiek ziņots, ka izmeklēšanas datiem ir pievienota jauna nekonfidenciāla informācija. Nekonfidenciāla informācija ir pieejama arī tīmekļa vidē izveidotā platformā.

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

6. pants – 10.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.b
     
  Komisija garantē ieinteresēto pušu procesuālo tiesību efektīvu īstenošanu un nodrošina taisnīgas un objektīvas, kā arī samērīgā laikposmā veiktas procedūras, vajadzības gadījumā ar uzklausīšanas amatpersonas starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.b
     
  Komisija garantē ieinteresēto pušu procesuālo tiesību efektīvu īstenošanu un nodrošina taisnīgas un objektīvas, kā arī samērīgā laikposmā veiktas procedūras, vajadzības gadījumā ar uzklausīšanas amatpersonas starpniecību.

10.b

Komisija garantē ieinteresēto pušu procesuālo tiesību efektīvu īstenošanu un nodrošina taisnīgas un objektīvas, kā arī samērīgā laikposmā veiktas procedūras, vajadzības gadījumā ar uzklausīšanas amatpersonas starpniecību.

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

6. pants – 10.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.c
     
  Komisija pēc ieinteresēto pušu pieprasījuma visās Savienības oficiālajās valodās izdod anketas, kas jāizmanto izmeklēšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.c
     
  Komisija pēc ieinteresēto pušu pieprasījuma visās Savienības oficiālajās valodās izdod anketas, kas jāizmanto izmeklēšanā.

10.c

Komisija pēc ieinteresēto pušu pieprasījuma visās Savienības oficiālajās valodās izdod anketas, kas jāizmanto izmeklēšanā.

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

7. pants – 1. punkts – 1. un 2. teikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pagaidu maksājumus var uzlikt, ja lietas izskatīšana ir uzsākta saskaņā ar 5. pantu, ja par to ir paziņots un ieinteresētajām pusēm ir bijušas atbilstīgas iespējas iesniegt informāciju un sniegt komentārus saskaņā ar 5. panta 10. punktu, ja provizoriski ir konstatēts dempings un no tā izrietošie zaudējumi
  Kopienas
  ražošanas nozarei un ja
  Kopienas
  interesēs ir novērst šādus zaudējumus. Pagaidu maksājumus
  ievieš
  ne agrāk kā 60 dienas pirms lietas izskatīšanas uzsākšanas, bet ne vēlāk kā
  9
  mēnešus pēc lietas izskatīšanas uzsākšanas. | 1.   Pagaidu maksājumus var uzlikt, ja lietas izskatīšana ir uzsākta saskaņā ar 5. pantu, ja par to ir paziņots un ieinteresētajām pusēm ir bijušas atbilstīgas iespējas iesniegt informāciju un sniegt komentārus saskaņā ar 5. panta 10. punktu, ja provizoriski ir konstatēts dempings un no tā izrietošie zaudējumi
  Savienības
  ražošanas nozarei un ja
  Savienības
  interesēs ir novērst šādus zaudējumus. Pagaidu maksājumus
  piemēro
  ne agrāk kā 60 dienas pirms lietas izskatīšanas uzsākšanas, bet ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc lietas izskatīšanas uzsākšanas. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pagaidu maksājumus var uzlikt, ja lietas izskatīšana ir uzsākta saskaņā ar 5. pantu, ja par to ir paziņots un ieinteresētajām pusēm ir bijušas atbilstīgas iespējas iesniegt informāciju un sniegt komentārus saskaņā ar 5. panta 10. punktu, ja provizoriski ir konstatēts dempings un no tā izrietošie zaudējumi
  Kopienas
  ražošanas nozarei un ja
  Kopienas
  interesēs ir novērst šādus zaudējumus. Pagaidu maksājumus
  ievieš
  ne agrāk kā 60 dienas pirms lietas izskatīšanas uzsākšanas, bet ne vēlāk kā
  9
  mēnešus pēc lietas izskatīšanas uzsākšanas.

Kopienas

Kopienas

ievieš

9

1.   Pagaidu maksājumus var uzlikt, ja lietas izskatīšana ir uzsākta saskaņā ar 5. pantu, ja par to ir paziņots un ieinteresētajām pusēm ir bijušas atbilstīgas iespējas iesniegt informāciju un sniegt komentārus saskaņā ar 5. panta 10. punktu, ja provizoriski ir konstatēts dempings un no tā izrietošie zaudējumi
  Savienības
  ražošanas nozarei un ja
  Savienības
  interesēs ir novērst šādus zaudējumus. Pagaidu maksājumus
  piemēro
  ne agrāk kā 60 dienas pirms lietas izskatīšanas uzsākšanas, bet ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc lietas izskatīšanas uzsākšanas.

Savienības

Savienības

piemēro

sešus

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | 1. punktam pievieno šādu teikumu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

1. punktam pievieno šādu teikumu:

1. punktam pievieno šādu teikumu:

svītrots

svītrots

| | Pagaidu maksājumus nepiemēro divas nedēļas pēc tam, kad saskaņā ar 19.a pantu ieinteresētajām personām nosūtīta informācija. Šādas informācijas sniegšana neskar turpmākus lēmumus, ko var pieņemt Komisija. |
| --- | --- |

Pagaidu maksājumus nepiemēro divas nedēļas pēc tam, kad saskaņā ar 19.a pantu ieinteresētajām personām nosūtīta informācija. Šādas informācijas sniegšana neskar turpmākus lēmumus, ko var pieņemt Komisija.

Pagaidu maksājumus nepiemēro divas nedēļas pēc tam, kad saskaņā ar 19.a pantu ieinteresētajām personām nosūtīta informācija. Šādas informācijas sniegšana neskar turpmākus lēmumus, ko var pieņemt Komisija.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pagaidu antidempinga maksājuma apmērs nepārsniedz provizoriski noteikto dempinga starpību. Tam
  vajadzētu būt
  mazākam par dempinga starpību, ja šāds mazāks maksājums būtu pienācīgs, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei
  , ja vien
  attiecīgajā eksportētājvalstī attiecībā uz attiecīgo ražojumu
  nav
  konstatēti strukturālie traucējumi izejvielu tirgū. | Pagaidu antidempinga maksājuma apmērs nepārsniedz provizoriski noteikto dempinga starpību
  , tomēr
  tam
  ir jābūt
  mazākam par dempinga starpību, ja šāds mazāks maksājums būtu pienācīgs, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| | Mazāko maksājumu nepiemēro šādos gadījumos: |
| | a) | eksportētājvalstī attiecībā uz attiecīgo ražojumu
  ir
  konstatēti strukturālie traucējumi izejvielu tirgū
  vai būtiska valsts iejaukšanās, cita starpā attiecībā uz cenām, izmaksām un ieguldījumiem, tostarp, piemēram, izejvielām un enerģiju, pētniecību un nodarbinātību, rezultātiem, tirdzniecību un ieguldījumiem, kā arī valūtas maiņas likmēm un godīgiem tirdzniecības finansēšanas noteikumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pagaidu antidempinga maksājuma apmērs nepārsniedz provizoriski noteikto dempinga starpību. Tam
  vajadzētu būt
  mazākam par dempinga starpību, ja šāds mazāks maksājums būtu pienācīgs, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei
  , ja vien
  attiecīgajā eksportētājvalstī attiecībā uz attiecīgo ražojumu
  nav
  konstatēti strukturālie traucējumi izejvielu tirgū.

vajadzētu būt

, ja vien

nav

Pagaidu antidempinga maksājuma apmērs nepārsniedz provizoriski noteikto dempinga starpību
  , tomēr
  tam
  ir jābūt
  mazākam par dempinga starpību, ja šāds mazāks maksājums būtu pienācīgs, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

, tomēr

ir jābūt

Mazāko maksājumu nepiemēro šādos gadījumos:

Mazāko maksājumu nepiemēro šādos gadījumos:

a)

a)

eksportētājvalstī attiecībā uz attiecīgo ražojumu
  ir
  konstatēti strukturālie traucējumi izejvielu tirgū
  vai būtiska valsts iejaukšanās, cita starpā attiecībā uz cenām, izmaksām un ieguldījumiem, tostarp, piemēram, izejvielām un enerģiju, pētniecību un nodarbinātību, rezultātiem, tirdzniecību un ieguldījumiem, kā arī valūtas maiņas likmēm un godīgiem tirdzniecības finansēšanas noteikumiem;

ir

vai būtiska valsts iejaukšanās, cita starpā attiecībā uz cenām, izmaksām un ieguldījumiem, tostarp, piemēram, izejvielām un enerģiju, pētniecību un nodarbinātību, rezultātiem, tirdzniecību un ieguldījumiem, kā arī valūtas maiņas likmēm un godīgiem tirdzniecības finansēšanas noteikumiem;

| b) | eksportētājvalstī nav pietiekami augsts sociālo un vides standartu līmenis, ja pietiekami augstu līmeni nosaka, pamatojoties uz to, vai trešā valsts ratificē un jebkurā laikā efektīvi īsteno daudzpusējos vides nolīgumus un to protokolus, kurus parakstījusi Savienība, kā arī SDO konvencijas, kas minētas Ia pielikumā; |
| --- | --- |

b)

b)

eksportētājvalstī nav pietiekami augsts sociālo un vides standartu līmenis, ja pietiekami augstu līmeni nosaka, pamatojoties uz to, vai trešā valsts ratificē un jebkurā laikā efektīvi īsteno daudzpusējos vides nolīgumus un to protokolus, kurus parakstījusi Savienība, kā arī SDO konvencijas, kas minētas Ia pielikumā;

eksportētājvalstī nav pietiekami augsts sociālo un vides standartu līmenis, ja pietiekami augstu līmeni nosaka, pamatojoties uz to, vai trešā valsts ratificē un jebkurā laikā efektīvi īsteno daudzpusējos vides nolīgumus un to protokolus, kurus parakstījusi Savienība, kā arī SDO konvencijas, kas minētas Ia pielikumā;

| c) | sūdzības iesniedzējs pārstāv dažādu un sadrumstalotu ražošanas nozari, kurā lielākoties darbojas MVU; |
| --- | --- |

c)

c)

sūdzības iesniedzējs pārstāv dažādu un sadrumstalotu ražošanas nozari, kurā lielākoties darbojas MVU;

sūdzības iesniedzējs pārstāv dažādu un sadrumstalotu ražošanas nozari, kurā lielākoties darbojas MVU;

| d) | izmeklēšanā vai atsevišķā antisubsidēšanas izmeklēšanā ir vismaz provizoriski secināts, ka eksportētājvalsts nodrošina vienu vai vairākas subsīdijas attiecīgā produkta ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

d)

d)

izmeklēšanā vai atsevišķā antisubsidēšanas izmeklēšanā ir vismaz provizoriski secināts, ka eksportētājvalsts nodrošina vienu vai vairākas subsīdijas attiecīgā produkta ražotājiem eksportētājiem.

izmeklēšanā vai atsevišķā antisubsidēšanas izmeklēšanā ir vismaz provizoriski secināts, ka eksportētājvalsts nodrošina vienu vai vairākas subsīdijas attiecīgā produkta ražotājiem eksportētājiem.

Tomēr šādu mazāko maksājumu piemēro vienmēr, ja eksportētājvalstī tiek konstatēti strukturāli traucējumi izejvielu tirgū attiecībā uz konkrēto produktu un ja šī valsts ir vismazāk attīstītā valsts, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 978/2012 IV pielikumā

   (*1).

Tomēr šādu mazāko maksājumu piemēro vienmēr, ja eksportētājvalstī tiek konstatēti strukturāli traucējumi izejvielu tirgū attiecībā uz konkrēto produktu un ja šī valsts ir vismazāk attīstītā valsts, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 978/2012 IV pielikumā

*1

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3.a punkts (jauns)

1. pants – 3.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

8. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  8. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |
| 1.   
  Gadījumā,
  ja provizoriski ir konstatēts, ka dempings pastāv un ka tas ir radījis zaudējumus, Komisija var piekrist, ka eksportētāji brīvprātīgi uzņemas pietiekamas saistības pārskatīt savas cenas vai pārtraukt eksportu par dempinga cenām, ja
  pēc īpašām konsultācijām ar Padomdevēju komiteju tā ir pārliecināta, ka tādējādi tiek novērsta
  dempinga zaudējumus
  radošā ietekme
  . Šādā gadījumā un tikmēr, kamēr saistības ir spēkā, attiecīgi vai nu pagaidu maksājumi, kurus Komisija piemērojusi saskaņā ar 7. panta 1. punktu, vai galīgie maksājumi, kurus Padome piemērojusi saskaņā ar 9. panta 4. punktu, neattiecas uz tādu attiecīgo produktu importu, kurus ražojis uzņēmums, kas minēts Komisijas lēmumā, ar kuru tā piekrīt uzņemtajām saistībām, ar vēlākiem grozījumiem. Saskaņā ar šādām saistībām cenu paaugstinājums nav lielāks kā nepieciešams, lai likvidētu dempinga starpību, bet
  tam vajadzētu būt mazākam
  par dempinga starpību, ja
  šāds paaugstinājums ir pietiekams
  , lai novērstu
  zaudējumus Kopienas
  ražošanas nozarei. | “1.   Ja provizoriski ir konstatēts, ka dempings pastāv un ka tas ir radījis zaudējumus, Komisija
  pēc īpašām konsultācijām ar Padomdevēju komiteju
  var piekrist, ka eksportētāji brīvprātīgi uzņemas pietiekamas saistības pārskatīt savas cenas vai pārtraukt eksportu par dempinga cenām, ja
  šie piedāvājumi efektīvi izskauž
  dempinga zaudējumus
  radošo ietekmi
  . Šādā gadījumā un tikmēr, kamēr saistības ir spēkā, attiecīgi vai nu pagaidu maksājumi, kurus Komisija piemērojusi saskaņā ar 7. panta 1. punktu, vai galīgie maksājumi, kurus Padome piemērojusi saskaņā ar 9. panta 4. punktu, neattiecas uz tādu attiecīgo produktu importu, kurus ražojis uzņēmums, kas minēts Komisijas lēmumā, ar kuru tā piekrīt uzņemtajām saistībām, ar vēlākiem grozījumiem. Saskaņā ar šādām saistībām cenu paaugstinājums nav lielāks kā nepieciešams, lai likvidētu dempinga starpību, bet
  tas ir mazāks
  par dempinga starpību, ja
  ar šādu paaugstinājumu pietiek
  , lai novērstu
  kaitējumu Savienības
  ražošanas nozarei
  , izņemot gadījumus, ja Komisija, piemērojot pagaidu vai galīgos maksājumus, ir nolēmusi šo mazāko maksājumu nepiemērot
  .” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  8. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

3.a

8. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

1.   
  Gadījumā,
  ja provizoriski ir konstatēts, ka dempings pastāv un ka tas ir radījis zaudējumus, Komisija var piekrist, ka eksportētāji brīvprātīgi uzņemas pietiekamas saistības pārskatīt savas cenas vai pārtraukt eksportu par dempinga cenām, ja
  pēc īpašām konsultācijām ar Padomdevēju komiteju tā ir pārliecināta, ka tādējādi tiek novērsta
  dempinga zaudējumus
  radošā ietekme
  . Šādā gadījumā un tikmēr, kamēr saistības ir spēkā, attiecīgi vai nu pagaidu maksājumi, kurus Komisija piemērojusi saskaņā ar 7. panta 1. punktu, vai galīgie maksājumi, kurus Padome piemērojusi saskaņā ar 9. panta 4. punktu, neattiecas uz tādu attiecīgo produktu importu, kurus ražojis uzņēmums, kas minēts Komisijas lēmumā, ar kuru tā piekrīt uzņemtajām saistībām, ar vēlākiem grozījumiem. Saskaņā ar šādām saistībām cenu paaugstinājums nav lielāks kā nepieciešams, lai likvidētu dempinga starpību, bet
  tam vajadzētu būt mazākam
  par dempinga starpību, ja
  šāds paaugstinājums ir pietiekams
  , lai novērstu
  zaudējumus Kopienas
  ražošanas nozarei.

Gadījumā,

pēc īpašām konsultācijām ar Padomdevēju komiteju tā ir pārliecināta, ka tādējādi tiek novērsta

radošā ietekme

tam vajadzētu būt mazākam

šāds paaugstinājums ir pietiekams

zaudējumus Kopienas

“1.   Ja provizoriski ir konstatēts, ka dempings pastāv un ka tas ir radījis zaudējumus, Komisija
  pēc īpašām konsultācijām ar Padomdevēju komiteju
  var piekrist, ka eksportētāji brīvprātīgi uzņemas pietiekamas saistības pārskatīt savas cenas vai pārtraukt eksportu par dempinga cenām, ja
  šie piedāvājumi efektīvi izskauž
  dempinga zaudējumus
  radošo ietekmi
  . Šādā gadījumā un tikmēr, kamēr saistības ir spēkā, attiecīgi vai nu pagaidu maksājumi, kurus Komisija piemērojusi saskaņā ar 7. panta 1. punktu, vai galīgie maksājumi, kurus Padome piemērojusi saskaņā ar 9. panta 4. punktu, neattiecas uz tādu attiecīgo produktu importu, kurus ražojis uzņēmums, kas minēts Komisijas lēmumā, ar kuru tā piekrīt uzņemtajām saistībām, ar vēlākiem grozījumiem. Saskaņā ar šādām saistībām cenu paaugstinājums nav lielāks kā nepieciešams, lai likvidētu dempinga starpību, bet
  tas ir mazāks
  par dempinga starpību, ja
  ar šādu paaugstinājumu pietiek
  , lai novērstu
  kaitējumu Savienības
  ražošanas nozarei
  , izņemot gadījumus, ja Komisija, piemērojot pagaidu vai galīgos maksājumus, ir nolēmusi šo mazāko maksājumu nepiemērot
  .”

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3.b punkts (jauns)

1. pants – 3.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

8. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  8. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: |
| 4.   Pusēm, kuras piedāvā cenu labojumus, pieprasa sniegt šādu cenu labojumu nekonfidenciālu variantu, lai ar to varētu iepazīties izmeklēšanā ieinteresētās puses. | “4.   Pusēm, kuras piedāvā cenu labojumus, pieprasa sniegt
  jēgpilnu
  šādu cenu labojumu nekonfidenciālu variantu, lai ar to varētu iepazīties izmeklēšanā ieinteresētās puses
  , Eiropas Parlaments un Padome. Pusēm pieprasa atklāt pēc iespējas vairāk informācijas par saistību saturu un būtību, pienācīgi ievērojot informācijas konfidencialitāti 19. panta nozīmē. Turklāt pirms šādu piedāvājumu pieņemšanas Komisija apspriežas ar Savienības ražošanas nozari par saistību galvenajiem elementiem.” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  8. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

3.b

8. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

4.   Pusēm, kuras piedāvā cenu labojumus, pieprasa sniegt šādu cenu labojumu nekonfidenciālu variantu, lai ar to varētu iepazīties izmeklēšanā ieinteresētās puses.

“4.   Pusēm, kuras piedāvā cenu labojumus, pieprasa sniegt
  jēgpilnu
  šādu cenu labojumu nekonfidenciālu variantu, lai ar to varētu iepazīties izmeklēšanā ieinteresētās puses
  , Eiropas Parlaments un Padome. Pusēm pieprasa atklāt pēc iespējas vairāk informācijas par saistību saturu un būtību, pienācīgi ievērojot informācijas konfidencialitāti 19. panta nozīmē. Turklāt pirms šādu piedāvājumu pieņemšanas Komisija apspriežas ar Savienības ražošanas nozari par saistību galvenajiem elementiem.”

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

9. pants – 4. punkts – pēdējais teikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Antidempinga maksājuma apmērs nepārsniedz noteikto dempinga starpību
  . Tas ir mazāks
  par dempinga starpību, ja
  šāds mazāks maksājums būtu pienācīgs
  , lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei
  , ja vien attiecīgajā
  eksportētājvalstī attiecībā uz attiecīgo ražojumu nav konstatēti strukturālie traucējumi izejvielu tirgū. | Antidempinga maksājuma apmērs nepārsniedz konstatēto dempinga starpību
  , bet tam vajadzētu būt mazākam
  par dempinga starpību, ja
  ar to pietiek
  , lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| | Mazāko maksājumu nepiemēro šādos gadījumos: |
| | a) | eksportētājvalstī attiecībā uz konkrēto ražojumu ir konstatēti strukturālie traucējumi izejvielu tirgū
  vai būtiska valsts iejaukšanās cita starpā attiecībā uz cenām, izmaksām un ieguldījumiem, tostarp, piemēram, izejvielām un enerģiju, pētniecību un nodarbinātību, rezultātiem, tirdzniecību un ieguldījumiem, kā arī valūtas maiņas likmēm un godīgiem tirdzniecības finansēšanas noteikumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Antidempinga maksājuma apmērs nepārsniedz noteikto dempinga starpību
  . Tas ir mazāks
  par dempinga starpību, ja
  šāds mazāks maksājums būtu pienācīgs
  , lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei
  , ja vien attiecīgajā
  eksportētājvalstī attiecībā uz attiecīgo ražojumu nav konstatēti strukturālie traucējumi izejvielu tirgū.

. Tas ir mazāks

šāds mazāks maksājums būtu pienācīgs

, ja vien attiecīgajā

Antidempinga maksājuma apmērs nepārsniedz konstatēto dempinga starpību
  , bet tam vajadzētu būt mazākam
  par dempinga starpību, ja
  ar to pietiek
  , lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

, bet tam vajadzētu būt mazākam

ar to pietiek

Mazāko maksājumu nepiemēro šādos gadījumos:

Mazāko maksājumu nepiemēro šādos gadījumos:

a)

a)

eksportētājvalstī attiecībā uz konkrēto ražojumu ir konstatēti strukturālie traucējumi izejvielu tirgū
  vai būtiska valsts iejaukšanās cita starpā attiecībā uz cenām, izmaksām un ieguldījumiem, tostarp, piemēram, izejvielām un enerģiju, pētniecību un nodarbinātību, rezultātiem, tirdzniecību un ieguldījumiem, kā arī valūtas maiņas likmēm un godīgiem tirdzniecības finansēšanas noteikumiem;

vai būtiska valsts iejaukšanās cita starpā attiecībā uz cenām, izmaksām un ieguldījumiem, tostarp, piemēram, izejvielām un enerģiju, pētniecību un nodarbinātību, rezultātiem, tirdzniecību un ieguldījumiem, kā arī valūtas maiņas likmēm un godīgiem tirdzniecības finansēšanas noteikumiem;

| b) | eksportētājvalstī nav pietiekami augsts sociālo un vides standartu līmenis, ja pietiekami augstu līmeni nosaka, pamatojoties uz to, vai trešā valsts ratificē un jebkurā laikā efektīvi īsteno daudzpusējos vides nolīgumus un to protokolus, kurus parakstījusi Savienība, kā arī SDO konvencijas, kas minētas Ia pielikumā; |
| --- | --- |

b)

b)

eksportētājvalstī nav pietiekami augsts sociālo un vides standartu līmenis, ja pietiekami augstu līmeni nosaka, pamatojoties uz to, vai trešā valsts ratificē un jebkurā laikā efektīvi īsteno daudzpusējos vides nolīgumus un to protokolus, kurus parakstījusi Savienība, kā arī SDO konvencijas, kas minētas Ia pielikumā;

eksportētājvalstī nav pietiekami augsts sociālo un vides standartu līmenis, ja pietiekami augstu līmeni nosaka, pamatojoties uz to, vai trešā valsts ratificē un jebkurā laikā efektīvi īsteno daudzpusējos vides nolīgumus un to protokolus, kurus parakstījusi Savienība, kā arī SDO konvencijas, kas minētas Ia pielikumā;

| c) | sūdzības iesniedzējs pārstāv dažādu un sadrumstalotu ražošanas nozari, kurā lielākoties darbojas MVU; |
| --- | --- |

c)

c)

sūdzības iesniedzējs pārstāv dažādu un sadrumstalotu ražošanas nozari, kurā lielākoties darbojas MVU;

sūdzības iesniedzējs pārstāv dažādu un sadrumstalotu ražošanas nozari, kurā lielākoties darbojas MVU;

| d) | izmeklēšanā vai atsevišķā antisubsidēšanas izmeklēšanā ir secināts, ka eksportētājvalsts nodrošina vienu vai vairākas subsīdijas attiecīgā produkta ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

d)

d)

izmeklēšanā vai atsevišķā antisubsidēšanas izmeklēšanā ir secināts, ka eksportētājvalsts nodrošina vienu vai vairākas subsīdijas attiecīgā produkta ražotājiem eksportētājiem.

izmeklēšanā vai atsevišķā antisubsidēšanas izmeklēšanā ir secināts, ka eksportētājvalsts nodrošina vienu vai vairākas subsīdijas attiecīgā produkta ražotājiem eksportētājiem.

Tomēr šādu mazāko maksājumu piemēro vienmēr, ja tiek konstatēti strukturāli traucējumi izejvielu tirgū attiecībā uz attiecīgo produktu eksportētājvalstī un ja šī valsts ir vismazāk attīstītā valsts, kas minēta Regulas (ES) Nr. 978/2012 IV pielikumā.

Tomēr šādu mazāko maksājumu piemēro vienmēr, ja tiek konstatēti strukturāli traucējumi izejvielu tirgū attiecībā uz attiecīgo produktu eksportētājvalstī un ja šī valsts ir vismazāk attīstītā valsts, kas minēta Regulas (ES) Nr. 978/2012 IV pielikumā.

Grozījums Nr. 77/rev

Grozījums Nr. 77/rev

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 5. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 5. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

11. pants – 2. punkts – otrā daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -a) | 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-a)

-a)

2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

Termiņa beigu pārskatu sāk, ja pieprasījums satur pietiekamus pierādījumus tam, ka pasākumu beigas varētu novest pie dempinga un zaudējumu turpināšanās vai atkārtošanās, piemēram, šādu varbūtību var demonstrēt pierādījumi par turpinātu dempingu un zaudējumiem vai pierādījumi, ka zaudējumu novēršana ir daļēji vai pilnīgi atkarīga no pasākumu piemērošanas, vai pierādījumi, ka eksportētāju situācija vai tirgus apstākļi norāda, ka dempings, kas rada zaudējumus, var turpināties.

| | Termiņa beigu pārskatu sāk, ja pieprasījums satur pietiekamus pierādījumus tam, ka pasākumu beigas varētu novest pie dempinga un zaudējumu turpināšanās vai atkārtošanās, piemēram, šādu varbūtību var demonstrēt pierādījumi par turpinātu dempingu un zaudējumiem vai pierādījumi, ka zaudējumu novēršana ir daļēji vai pilnīgi atkarīga no pasākumu piemērošanas, vai pierādījumi, ka eksportētāju situācija vai tirgus apstākļi norāda, ka dempings, kas rada zaudējumus, var turpināties.
  Par šādu varbūtību var liecināt arī pastāvīga eksportētājvalsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

Termiņa beigu pārskatu sāk, ja pieprasījums satur pietiekamus pierādījumus tam, ka pasākumu beigas varētu novest pie dempinga un zaudējumu turpināšanās vai atkārtošanās, piemēram, šādu varbūtību var demonstrēt pierādījumi par turpinātu dempingu un zaudējumiem vai pierādījumi, ka zaudējumu novēršana ir daļēji vai pilnīgi atkarīga no pasākumu piemērošanas, vai pierādījumi, ka eksportētāju situācija vai tirgus apstākļi norāda, ka dempings, kas rada zaudējumus, var turpināties.
  Par šādu varbūtību var liecināt arī pastāvīga eksportētājvalsts iejaukšanās.

Par šādu varbūtību var liecināt arī pastāvīga eksportētājvalsts iejaukšanās.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

11. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | 5. punktā pievieno šādu daļu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

5. punktā pievieno šādu daļu:

5. punktā pievieno šādu daļu:

svītrots

svītrots

| | “Ja pēc izmeklēšanas, ko veic saskaņā ar 2. punktu, pasākumu vairs nepiemēro, visus iekasētos maksājumus no šādas izmeklēšanas sākšanas dienas atmaksā ar nosacījumu, ka atmaksu pieprasa valsts muitas dienesti un ka šie muitas dienesti to piešķir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā attiecībā uz maksājuma atmaksāšanu vai atlaišanu. Valsts muitas dienesti, veicot šādu atmaksu, neveic procentu maksājumus.” |
| --- | --- |

“Ja pēc izmeklēšanas, ko veic saskaņā ar 2. punktu, pasākumu vairs nepiemēro, visus iekasētos maksājumus no šādas izmeklēšanas sākšanas dienas atmaksā ar nosacījumu, ka atmaksu pieprasa valsts muitas dienesti un ka šie muitas dienesti to piešķir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā attiecībā uz maksājuma atmaksāšanu vai atlaišanu. Valsts muitas dienesti, veicot šādu atmaksu, neveic procentu maksājumus.”

“Ja pēc izmeklēšanas, ko veic saskaņā ar 2. punktu, pasākumu vairs nepiemēro, visus iekasētos maksājumus no šādas izmeklēšanas sākšanas dienas atmaksā ar nosacījumu, ka atmaksu pieprasa valsts muitas dienesti un ka šie muitas dienesti to piešķir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā attiecībā uz maksājuma atmaksāšanu vai atlaišanu. Valsts muitas dienesti, veicot šādu atmaksu, neveic procentu maksājumus.”

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 6.a punkts (jauns)

1. pants – 6.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

14. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |
| 3.   Ievērojot šo regulu, var pieņemt īpašus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz izcelsmes
  koncepcijas kopējo
  definīciju, kas
  sniegta
  Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi. | “3.   Ievērojot šo regulu, var pieņemt īpašus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz
  kopēju
  izcelsmes
  jēdziena
  definīciju, kas
  ietverta
  Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi
  , vai saskaņā ar tās 2
  . 
  pantu.” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

6.a

14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

3.   Ievērojot šo regulu, var pieņemt īpašus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz izcelsmes
  koncepcijas kopējo
  definīciju, kas
  sniegta
  Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi.

koncepcijas kopējo

sniegta

“3.   Ievērojot šo regulu, var pieņemt īpašus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz
  kopēju
  izcelsmes
  jēdziena
  definīciju, kas
  ietverta
  Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi
  , vai saskaņā ar tās 2
  . 
  pantu.”

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 6.b punkts (jauns)

1. pants – 6.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

14. pants – 5. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.b)
     
  14. panta 5. punktu aizstāj ar šādu: |
| 5.
     Komisija pēc
  apspriešanās ar Padomdevēju komiteju
  var norīkot muitas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz šo importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma. Importu
  var reģistrēt
  , ja pirms tam no
  Kopienas
  ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem,
  lai attaisnotu
  šādu rīcību. Reģistrēšanu ievieš ar regulu, kas konkretizē rīcības mērķi un vajadzības gadījumā — iespējamo nākotnes saistību apmēru. Importa reģistrāciju veic ne ilgāk kā deviņus mēnešus. | 5.
     
  “
  Komisija, pēc
  tam, kad ir savlaicīgi informējusi dalībvalstis,
  var norīkot muitas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz šo importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma. Importu
  reģistrē
  , ja pirms tam no
  Savienības
  ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem,
  kas pamato
  šādu rīcību.
  Importu var reģistrēt arī pēc Komisijas iniciatīvas. |
| | Importa reģistrāciju veic, sākot no izmeklēšanas ierosināšanas dienas, ja Savienības ražošanas nozares sūdzībā ir iekļauta prasība veikt reģistrāciju un pietiekami pierādījumi šādas rīcības pamatošanai. |
| | Reģistrēšanu ievieš ar regulu, kas konkretizē rīcības mērķi un attiecīgā gadījumā — iespējamo nākotnes saistību apmēru. Importa reģistrāciju veic ne ilgāk kā deviņus mēnešus.” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

6.b)
     
  14. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

6.b)

14. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

5.
     Komisija pēc
  apspriešanās ar Padomdevēju komiteju
  var norīkot muitas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz šo importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma. Importu
  var reģistrēt
  , ja pirms tam no
  Kopienas
  ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem,
  lai attaisnotu
  šādu rīcību. Reģistrēšanu ievieš ar regulu, kas konkretizē rīcības mērķi un vajadzības gadījumā — iespējamo nākotnes saistību apmēru. Importa reģistrāciju veic ne ilgāk kā deviņus mēnešus.

5.

apspriešanās ar Padomdevēju komiteju

var reģistrēt

Kopienas

lai attaisnotu

5.
     
  “
  Komisija, pēc
  tam, kad ir savlaicīgi informējusi dalībvalstis,
  var norīkot muitas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz šo importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma. Importu
  reģistrē
  , ja pirms tam no
  Savienības
  ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem,
  kas pamato
  šādu rīcību.
  Importu var reģistrēt arī pēc Komisijas iniciatīvas.

5.

“

tam, kad ir savlaicīgi informējusi dalībvalstis,

reģistrē

Savienības

kas pamato

Importu var reģistrēt arī pēc Komisijas iniciatīvas.

Importa reģistrāciju veic, sākot no izmeklēšanas ierosināšanas dienas, ja Savienības ražošanas nozares sūdzībā ir iekļauta prasība veikt reģistrāciju un pietiekami pierādījumi šādas rīcības pamatošanai.

Importa reģistrāciju veic, sākot no izmeklēšanas ierosināšanas dienas, ja Savienības ražošanas nozares sūdzībā ir iekļauta prasība veikt reģistrāciju un pietiekami pierādījumi šādas rīcības pamatošanai.

Reģistrēšanu ievieš ar regulu, kas konkretizē rīcības mērķi un attiecīgā gadījumā — iespējamo nākotnes saistību apmēru. Importa reģistrāciju veic ne ilgāk kā deviņus mēnešus.”

Reģistrēšanu ievieš ar regulu, kas konkretizē rīcības mērķi un attiecīgā gadījumā — iespējamo nākotnes saistību apmēru. Importa reģistrāciju veic ne ilgāk kā deviņus mēnešus.”

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 6.c punkts (jauns)

1. pants – 6.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

14. pants – 6. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.c)
     
  14. panta 6. punktu aizstāj ar šādu: |
| 6.   Dalībvalstis katru mēnesi ziņo Komisijai par to ražojumu importa tirdzniecību, attiecībā uz kuriem notiek izmeklēšana un pasākumi, un par maksājumu summu, kas iekasēta atbilstīgi šai regulai. | 6.   “Dalībvalstis katru mēnesi ziņo Komisijai par to ražojumu importa tirdzniecību, attiecībā uz kuriem notiek izmeklēšana un pasākumi, un par maksājumu summu, kas iekasēta atbilstīgi šai regulai.
  Komisija pēc īpaša un pamatota ieinteresētās puses pieprasījuma un 15. panta 2. punktā minētās komitejas atzinuma saņemšanas var nolemt sniegt tām informāciju attiecībā uz minēto preču apmēru un importa vērtību.” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

6.c)
     
  14. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

6.c)

14. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

6.   Dalībvalstis katru mēnesi ziņo Komisijai par to ražojumu importa tirdzniecību, attiecībā uz kuriem notiek izmeklēšana un pasākumi, un par maksājumu summu, kas iekasēta atbilstīgi šai regulai.

6.   “Dalībvalstis katru mēnesi ziņo Komisijai par to ražojumu importa tirdzniecību, attiecībā uz kuriem notiek izmeklēšana un pasākumi, un par maksājumu summu, kas iekasēta atbilstīgi šai regulai.
  Komisija pēc īpaša un pamatota ieinteresētās puses pieprasījuma un 15. panta 2. punktā minētās komitejas atzinuma saņemšanas var nolemt sniegt tām informāciju attiecībā uz minēto preču apmēru un importa vērtību.”

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 6.d punkts (jauns)

1. pants – 6.d punkts (jauns)

Regula (EK) 1225/2009

14. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.d
     
  14. pantam pievieno šādu punktu: |
| | “7.a
     
  Ikreiz, kad Komisija plāno pieņemt vai publicēt dokumentu, kura mērķis ir precizēt Komisijas iedibināto praksi attiecībā uz kādu šajā regulā paredzēto elementu piemērošanu, Komisija pirms pieņemšanas vai publicēšanas apspriežas ar Eiropas Parlamentu un Padomi, lai panāktu vienprātību attiecībā uz minētā dokumenta apstiprināšanu. Šīs procesuālās prasības attiecas arī uz visām turpmākām izmaiņām šajos dokumentos. Jebkurā gadījumā visi šie dokumenti pilnīgi atbilst šīs regulas noteikumiem. Neviens no šādiem dokumentiem, kā to interpretēja Eiropas Savienības Tiesa, nepaplašina Komisijas izvēles tiesības attiecībā uz pasākumu pieņemšanu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.d
     
  14. pantam pievieno šādu punktu:

6.d

14. pantam pievieno šādu punktu:

“7.a
     
  Ikreiz, kad Komisija plāno pieņemt vai publicēt dokumentu, kura mērķis ir precizēt Komisijas iedibināto praksi attiecībā uz kādu šajā regulā paredzēto elementu piemērošanu, Komisija pirms pieņemšanas vai publicēšanas apspriežas ar Eiropas Parlamentu un Padomi, lai panāktu vienprātību attiecībā uz minētā dokumenta apstiprināšanu. Šīs procesuālās prasības attiecas arī uz visām turpmākām izmaiņām šajos dokumentos. Jebkurā gadījumā visi šie dokumenti pilnīgi atbilst šīs regulas noteikumiem. Neviens no šādiem dokumentiem, kā to interpretēja Eiropas Savienības Tiesa, nepaplašina Komisijas izvēles tiesības attiecībā uz pasākumu pieņemšanu.”

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 7. punkts

1. pants – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “1.   Ja ir daudz Savienības ražotāju, eksportētāju vai importētāju, ražojuma veidu vai darījumu, izmeklēšanu var attiecināt tikai uz pieņemamu personu, ražojumu vai darījumu skaitu, ko nosaka, izmantojot statistiski derīgas izlases, kuras izveidotas, pamatojoties uz atlases laikā pieejamo informāciju, vai ar vislielāko ražošanas apjoma, pārdošanas vai eksporta reprezentatīvo daudzumu, ko, sapratīgi spriežot, ir iespējams izmeklēt atvēlētajā termiņā.” | “1.   Ja ir daudz Savienības ražotāju, eksportētāju vai importētāju,
  kuri labprātīgi sadarbojas izmeklēšanā,
  ražojuma veidu vai darījumu, izmeklēšanu var attiecināt tikai uz pieņemamu personu, ražojumu vai darījumu skaitu, ko nosaka, izmantojot statistiski derīgas izlases, kuras izveidotas, pamatojoties uz atlases laikā pieejamo informāciju, vai ar vislielāko ražošanas apjoma, pārdošanas vai eksporta reprezentatīvo daudzumu, ko, sapratīgi spriežot, ir iespējams izmeklēt atvēlētajā termiņā.
  Dažādu un sadrumstalotu ražošanas nozaru gadījumā, kurās lielākoties darbojas MVU, galīgajā pušu atlasē, ja iespējams, būtu jāņem vērā to īpatsvars attiecīgajā nozarē.
  ” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“1.   Ja ir daudz Savienības ražotāju, eksportētāju vai importētāju, ražojuma veidu vai darījumu, izmeklēšanu var attiecināt tikai uz pieņemamu personu, ražojumu vai darījumu skaitu, ko nosaka, izmantojot statistiski derīgas izlases, kuras izveidotas, pamatojoties uz atlases laikā pieejamo informāciju, vai ar vislielāko ražošanas apjoma, pārdošanas vai eksporta reprezentatīvo daudzumu, ko, sapratīgi spriežot, ir iespējams izmeklēt atvēlētajā termiņā.”

“1.   Ja ir daudz Savienības ražotāju, eksportētāju vai importētāju,
  kuri labprātīgi sadarbojas izmeklēšanā,
  ražojuma veidu vai darījumu, izmeklēšanu var attiecināt tikai uz pieņemamu personu, ražojumu vai darījumu skaitu, ko nosaka, izmantojot statistiski derīgas izlases, kuras izveidotas, pamatojoties uz atlases laikā pieejamo informāciju, vai ar vislielāko ražošanas apjoma, pārdošanas vai eksporta reprezentatīvo daudzumu, ko, sapratīgi spriežot, ir iespējams izmeklēt atvēlētajā termiņā.
  Dažādu un sadrumstalotu ražošanas nozaru gadījumā, kurās lielākoties darbojas MVU, galīgajā pušu atlasē, ja iespējams, būtu jāņem vērā to īpatsvars attiecīgajā nozarē.
  ”

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 8. punkts

1. pants – 8. punkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

19.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.
     
  Savienības ražotāji, importētāji un eksportētāji un to pārstāvju apvienības, un eksportētājvalsts pārstāvji var pieprasīt informāciju par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šādas informācijas pieprasījumus iesniedz rakstiski termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Minētajām personām sniedz šādu informāciju vēlākais divas nedēļas pirms termiņa beigām, kas attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 7. panta 1. punktā. Šādā informācijā ietver: | svītrots |
| (a) | tikai informācijas nolūkā — ierosināto maksājumu kopsavilkumu, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.
     
  Savienības ražotāji, importētāji un eksportētāji un to pārstāvju apvienības, un eksportētājvalsts pārstāvji var pieprasīt informāciju par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šādas informācijas pieprasījumus iesniedz rakstiski termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Minētajām personām sniedz šādu informāciju vēlākais divas nedēļas pirms termiņa beigām, kas attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 7. panta 1. punktā. Šādā informācijā ietver:

1.

Savienības ražotāji, importētāji un eksportētāji un to pārstāvju apvienības, un eksportētājvalsts pārstāvji var pieprasīt informāciju par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šādas informācijas pieprasījumus iesniedz rakstiski termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Minētajām personām sniedz šādu informāciju vēlākais divas nedēļas pirms termiņa beigām, kas attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 7. panta 1. punktā. Šādā informācijā ietver:

svītrots

svītrots

(a)

(a)

tikai informācijas nolūkā — ierosināto maksājumu kopsavilkumu, un

tikai informācijas nolūkā — ierosināto maksājumu kopsavilkumu, un

| (b) | informāciju par dempinga starpības aprēķiniem un pienācīgu starpību, kas novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pienācīgi ņemot vērā vajadzību ievērot konfidencialitātes pienākumus, kas ietverti 19. pantā. Ieinteresētajām personām ir trīs darba dienu termiņš, kurā sniegt piezīmes par aprēķinu pareizību. |
| --- | --- |

(b)

(b)

informāciju par dempinga starpības aprēķiniem un pienācīgu starpību, kas novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pienācīgi ņemot vērā vajadzību ievērot konfidencialitātes pienākumus, kas ietverti 19. pantā. Ieinteresētajām personām ir trīs darba dienu termiņš, kurā sniegt piezīmes par aprēķinu pareizību.

informāciju par dempinga starpības aprēķiniem un pienācīgu starpību, kas novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pienācīgi ņemot vērā vajadzību ievērot konfidencialitātes pienākumus, kas ietverti 19. pantā. Ieinteresētajām personām ir trīs darba dienu termiņš, kurā sniegt piezīmes par aprēķinu pareizību.

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 9. punkts

1. pants – 9. punkts

Regula (EK) Nr. 1225/2009

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.
     
  21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: | svītrots |
| “2.
     
  Lai iestādes, pieņemot lēmumu par to, vai pasākumu noteikšana ir vai nav Savienības interesēs, varētu ņemt vērā visus viedokļus un informāciju, paziņojumā par antidempinga izmeklēšanas sākšanu noteiktajā termiņā Savienības ražotāji, importētāji un to pārstāvju apvienības, reprezentatīvie lietotāji un patērētāju pārstāvju organizācijas var informēt par sevi un iesniegt informāciju Komisijai. Šādu informāciju vai attiecīgu tās kopsavilkumu dara pieejamu pārējām šajā pantā minētajām personām, un tām ir tiesības atbildēt uz šo informāciju.” | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.
     
  21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

9.

21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

svītrots

svītrots

“2.
     
  Lai iestādes, pieņemot lēmumu par to, vai pasākumu noteikšana ir vai nav Savienības interesēs, varētu ņemt vērā visus viedokļus un informāciju, paziņojumā par antidempinga izmeklēšanas sākšanu noteiktajā termiņā Savienības ražotāji, importētāji un to pārstāvju apvienības, reprezentatīvie lietotāji un patērētāju pārstāvju organizācijas var informēt par sevi un iesniegt informāciju Komisijai. Šādu informāciju vai attiecīgu tās kopsavilkumu dara pieejamu pārējām šajā pantā minētajām personām, un tām ir tiesības atbildēt uz šo informāciju.”

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 9.a punkts (jauns)

1. pants – 9.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

22. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a
     
  22. pantā iekļauj šādu punktu: |
| | “1.a
     
  Tiklīdz visas ES dalībvalstis ir ratificējušas jaunās SDO konvencijas, Komisija attiecīgi atjaunina Ia pielikumu atbilstoši LESD 290. pantā minētajai procedūrai.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a
     
  22. pantā iekļauj šādu punktu:

9.a

22. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a
     
  Tiklīdz visas ES dalībvalstis ir ratificējušas jaunās SDO konvencijas, Komisija attiecīgi atjaunina Ia pielikumu atbilstoši LESD 290. pantā minētajai procedūrai.”

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 9.b punkts (jauns)

1. pants – 9.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

22.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.b
     
  Regulā iekļauj šādu pantu: |
| | “22.a pants |
| | Ziņojums |
| | 1.
     
  Lai atvieglotu Eiropas Parlamenta un Padomes regulas īstenošanas uzraudzību, Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības 19. panta izpratnē, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kā daļu no dialoga par tirdzniecības aizsardzības instrumentu, kas notiek starp Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un ieviešanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, izmeklēšanas pārtraukšanu bez pasākumu noteikšanas, saistībām, atkārtotu izmeklēšanu, pārskatīšanu un pārbaudēm uz vietas un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga šīs regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana. Ziņojumā iekļauj arī informāciju par trešo valstu izmantotajiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, kas vērsti pret Savienību, un tās Savienības rūpniecības nozares atlabšanu, kuru skāruši šie izmantotie pasākumi, un pārsūdzības pret izmantotajiem pasākumiem. Tajā iekļauj Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas, kā arī MVU palīdzības dienesta darbības saistībā ar šīs regulas piemērošanu. |
| | 2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu. Par šo ziņojumu var sagatavot arī rezolūciju. |
| | 3.
     
  Vēlākais sešu mēnešu laikā pēc ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam Komisija šo ziņojumu publisko .” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.b
     
  Regulā iekļauj šādu pantu:

9.b

Regulā iekļauj šādu pantu:

“22.a pants

“22.a pants

Ziņojums

Ziņojums

1.
     
  Lai atvieglotu Eiropas Parlamenta un Padomes regulas īstenošanas uzraudzību, Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības 19. panta izpratnē, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kā daļu no dialoga par tirdzniecības aizsardzības instrumentu, kas notiek starp Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un ieviešanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, izmeklēšanas pārtraukšanu bez pasākumu noteikšanas, saistībām, atkārtotu izmeklēšanu, pārskatīšanu un pārbaudēm uz vietas un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga šīs regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana. Ziņojumā iekļauj arī informāciju par trešo valstu izmantotajiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, kas vērsti pret Savienību, un tās Savienības rūpniecības nozares atlabšanu, kuru skāruši šie izmantotie pasākumi, un pārsūdzības pret izmantotajiem pasākumiem. Tajā iekļauj Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas, kā arī MVU palīdzības dienesta darbības saistībā ar šīs regulas piemērošanu.

1.

Lai atvieglotu Eiropas Parlamenta un Padomes regulas īstenošanas uzraudzību, Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības 19. panta izpratnē, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kā daļu no dialoga par tirdzniecības aizsardzības instrumentu, kas notiek starp Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un ieviešanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, izmeklēšanas pārtraukšanu bez pasākumu noteikšanas, saistībām, atkārtotu izmeklēšanu, pārskatīšanu un pārbaudēm uz vietas un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga šīs regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana. Ziņojumā iekļauj arī informāciju par trešo valstu izmantotajiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, kas vērsti pret Savienību, un tās Savienības rūpniecības nozares atlabšanu, kuru skāruši šie izmantotie pasākumi, un pārsūdzības pret izmantotajiem pasākumiem. Tajā iekļauj Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas, kā arī MVU palīdzības dienesta darbības saistībā ar šīs regulas piemērošanu.

2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu. Par šo ziņojumu var sagatavot arī rezolūciju.

2.

Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu. Par šo ziņojumu var sagatavot arī rezolūciju.

3.
     
  Vēlākais sešu mēnešu laikā pēc ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam Komisija šo ziņojumu publisko .”

3.

Vēlākais sešu mēnešu laikā pēc ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam Komisija šo ziņojumu publisko .”

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 9.c punkts (jauns)

1. pants – 9.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1225/2009

I a pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.c
     
  Pievieno šādu pielikumu: |
| | |
| | Regulas 7., 8. un 9. pantā minētās SDO konvencijas |
| | 1. | Konvencija Nr. 29 par piespiedu darbu (1930. gads). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.c
     
  Pievieno šādu pielikumu:

9.c

Pievieno šādu pielikumu:

Regulas 7., 8. un 9. pantā minētās SDO konvencijas

Regulas 7., 8. un 9. pantā minētās SDO konvencijas

1.

1.

Konvencija Nr. 29 par piespiedu darbu (1930. gads).

Konvencija Nr. 29 par piespiedu darbu (1930. gads).

| 2. | Konvencija Nr. 87 par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (1948. gads). |
| --- | --- |

2.

2.

Konvencija Nr. 87 par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (1948. gads).

Konvencija Nr. 87 par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (1948. gads).

| 3. | Konvencija Nr. 98 par tiesībām uz apvienošanos organizācijās un kolektīvo līgumu slēgšanu (1949. gads). |
| --- | --- |

3.

3.

Konvencija Nr. 98 par tiesībām uz apvienošanos organizācijās un kolektīvo līgumu slēgšanu (1949. gads).

Konvencija Nr. 98 par tiesībām uz apvienošanos organizācijās un kolektīvo līgumu slēgšanu (1949. gads).

| 4. | Konvencija Nr. 100 par vienlīdzīgu samaksu par līdzvērtīgu darbu vīriešiem un sievietēm (1951. gads). |
| --- | --- |

4.

4.

Konvencija Nr. 100 par vienlīdzīgu samaksu par līdzvērtīgu darbu vīriešiem un sievietēm (1951. gads).

Konvencija Nr. 100 par vienlīdzīgu samaksu par līdzvērtīgu darbu vīriešiem un sievietēm (1951. gads).

| 5. | Konvencija Nr. 105 par piespiedu darba izskaušanu (1957. gads). |
| --- | --- |

5.

5.

Konvencija Nr. 105 par piespiedu darba izskaušanu (1957. gads).

Konvencija Nr. 105 par piespiedu darba izskaušanu (1957. gads).

| 6. | Konvencija Nr. 111 par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā (1958. gads). |
| --- | --- |

6.

6.

Konvencija Nr. 111 par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā (1958. gads).

Konvencija Nr. 111 par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā (1958. gads).

| 7. | Konvencija Nr. 138 par minimālo vecumu, no kura persona drīkst būt nodarbināta vai strādāt (1973. gads). |
| --- | --- |

7.

7.

Konvencija Nr. 138 par minimālo vecumu, no kura persona drīkst būt nodarbināta vai strādāt (1973. gads).

Konvencija Nr. 138 par minimālo vecumu, no kura persona drīkst būt nodarbināta vai strādāt (1973. gads).

| 8. | Konvenciju Nr. 182 par bērnu darba ļaunāko formu aizliegšanu un tūlītēju rīcību bērnu darba ļaunāko formu izskaušanai (1999. gads).” |
| --- | --- |

8.

8.

Konvenciju Nr. 182 par bērnu darba ļaunāko formu aizliegšanu un tūlītēju rīcību bērnu darba ļaunāko formu izskaušanai (1999. gads).”

Konvenciju Nr. 182 par bērnu darba ļaunāko formu aizliegšanu un tūlītēju rīcību bērnu darba ļaunāko formu izskaušanai (1999. gads).”

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants - 1. punkts (jauns)

2. pants - 1. punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

Virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas
  Kopienas
  dalībvalstis | Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas
  Savienības
  dalībvalstis. |
| | (Šis grozījums attiecas uz visu Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 tekstu.) |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas
  Kopienas
  dalībvalstis

Kopienas

Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas
  Savienības
  dalībvalstis.

Savienības

(Šis grozījums attiecas uz visu Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 tekstu.)

(Šis grozījums attiecas uz visu Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 tekstu.)

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – - 1.a punkts (jauns)

2. pants – - 1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu Savienībā principā ir aizliegtas kompensējamas subsīdijas. Tāpēc kompensējamas subsīdijas, ko piešķir trešās valstis, īpaši traucē tirdzniecību. Laika gaitā Komisijas atļautais valsts atbalsta apjoms ir pastāvīgi samazinājies. Tādējādi attiecībā uz antisubsidēšanas instrumentu mazākā maksājuma noteikumu vairs nevajadzētu piemērot importam no valsts vai valstīm, kas iesaistīta(-as) subsidēšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(9a)

(9a)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu Savienībā principā ir aizliegtas kompensējamas subsīdijas. Tāpēc kompensējamas subsīdijas, ko piešķir trešās valstis, īpaši traucē tirdzniecību. Laika gaitā Komisijas atļautais valsts atbalsta apjoms ir pastāvīgi samazinājies. Tādējādi attiecībā uz antisubsidēšanas instrumentu mazākā maksājuma noteikumu vairs nevajadzētu piemērot importam no valsts vai valstīm, kas iesaistīta(-as) subsidēšanā.

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu Savienībā principā ir aizliegtas kompensējamas subsīdijas. Tāpēc kompensējamas subsīdijas, ko piešķir trešās valstis, īpaši traucē tirdzniecību. Laika gaitā Komisijas atļautais valsts atbalsta apjoms ir pastāvīgi samazinājies. Tādējādi attiecībā uz antisubsidēšanas instrumentu mazākā maksājuma noteikumu vairs nevajadzētu piemērot importam no valsts vai valstīm, kas iesaistīta(-as) subsidēšanā.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – - 1.b punkts (jauns)

2. pants – - 1.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

1. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1b.
     
  1. panta 1. punktam pievieno šādu daļu: |
| | “Jebkura subsidēta produkta izmantošanu saistībā ar dalībvalsts kontinentālā šelfa izpēti vai ekskluzīvo ekonomikas zonu vai tās resursu izmantošanu saskaņā ar šo regulu uzskata par importu un attiecīgi pakļauj aplikšanai ar nodokli, ja tā kaitē Savienības ražošanas nozarei.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-1b.
     
  1. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

-1b.

1. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Jebkura subsidēta produkta izmantošanu saistībā ar dalībvalsts kontinentālā šelfa izpēti vai ekskluzīvo ekonomikas zonu vai tās resursu izmantošanu saskaņā ar šo regulu uzskata par importu un attiecīgi pakļauj aplikšanai ar nodokli, ja tā kaitē Savienības ražošanas nozarei.”

“Jebkura subsidēta produkta izmantošanu saistībā ar dalībvalsts kontinentālā šelfa izpēti vai ekskluzīvo ekonomikas zonu vai tās resursu izmantošanu saskaņā ar šo regulu uzskata par importu un attiecīgi pakļauj aplikšanai ar nodokli, ja tā kaitē Savienības ražošanas nozarei.”

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1.a punkts (jauns)

2. pants – 1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

10. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  10. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: |
| 1.   Izņemot gadījumus,
  kas paredzēti
  8. 
  punktā, izmeklēšanu, lai noteiktu jebkuras piedēvētas subsīdijas
  pastāvēšanu, pakāpi un
  ietekmi, sāk tad, ja ir saņemta rakstiska sūdzība Kopienas ražošanas nozares vārdā no jebkuras
  fiziskas vai juridiskas personas vai
  jebkuras
  apvienības, kas
  nav
  juridiska persona. | “1.   Izņemot gadījumus,
  ko paredz
  8. 
  punkts, par dempingu uzskatāmas darbības
  pastāvēšanu, pakāpi un
  sekas sāk izmeklēt pēc rakstiskas sūdzības saņemšanas no
  fiziskas vai juridiskas personas, vai apvienības,
  kam nav juridiskas personas statusa, bet
  kas
  rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā. Sūdzības var iesniegt arī Savienības ražošanas nozares pārstāvji kopā vai jebkura
  juridiska
  vai fiziska
  persona
  vai apvienība bez juridiskas personas statusa, kas rīkojas šīs nozares vārdā, kā arī arodbiedrības
  .” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  10. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

1.a

10. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

1.   Izņemot gadījumus,
  kas paredzēti
  8. 
  punktā, izmeklēšanu, lai noteiktu jebkuras piedēvētas subsīdijas
  pastāvēšanu, pakāpi un
  ietekmi, sāk tad, ja ir saņemta rakstiska sūdzība Kopienas ražošanas nozares vārdā no jebkuras
  fiziskas vai juridiskas personas vai
  jebkuras
  apvienības, kas
  nav
  juridiska persona.

kas paredzēti

punktā, izmeklēšanu, lai noteiktu jebkuras piedēvētas subsīdijas

ietekmi, sāk tad, ja ir saņemta rakstiska sūdzība Kopienas ražošanas nozares vārdā no jebkuras

jebkuras

nav

“1.   Izņemot gadījumus,
  ko paredz
  8. 
  punkts, par dempingu uzskatāmas darbības
  pastāvēšanu, pakāpi un
  sekas sāk izmeklēt pēc rakstiskas sūdzības saņemšanas no
  fiziskas vai juridiskas personas, vai apvienības,
  kam nav juridiskas personas statusa, bet
  kas
  rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā. Sūdzības var iesniegt arī Savienības ražošanas nozares pārstāvji kopā vai jebkura
  juridiska
  vai fiziska
  persona
  vai apvienība bez juridiskas personas statusa, kas rīkojas šīs nozares vārdā, kā arī arodbiedrības
  .”

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1.b punkts (jauns)

2. pants – 1.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

10. pants – 6. punkts – 2. daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  10. panta 6. punktam pievieno šādu daļu: |
| | “Attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām ražošanas nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi, Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību palīdz tām izpildīt šīs robežvērtības.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  10. panta 6. punktam pievieno šādu daļu:

1.b

10. panta 6. punktam pievieno šādu daļu:

“Attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām ražošanas nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi, Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību palīdz tām izpildīt šīs robežvērtības.”

“Attiecībā uz dažādām un sadrumstalotām ražošanas nozarēm, kurās lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi, Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību palīdz tām izpildīt šīs robežvērtības.”

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1.c punkts (jauns)

2. pants – 1.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

10. pants – 8. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  10. panta 8. punktu aizstāj ar šādu: |
| 8.   Ja
  Komisija
  īpašos apstākļos nolemj sākt izmeklēšanu,
  nesaņemot rakstisku sūdzību šādas izmeklēšanas sākšanai, ko iesniegusi Kopienas ražošanas nozare vai kas iesniegta tās
  vārdā,
  tad tas ir jādara
  , pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem par kompensējamo subsīdiju, kaitējuma un cēloņsakarības pastāvēšanu, kā aprakstīts 2. punktā, lai attaisnotu šādu uzsākšanu. | “8.   Ja īpašos apstākļos
  , jo sevišķi gadījumos, kad rūpniecības nozares ir dažādas un sadrumstalotas un tajās lielākoties darbojas MVU, Komisija
  nolemj sākt izmeklēšanu,
  kaut arī ne no Savienības ražošanas nozares pārstāvjiem, ne arī nozares
  vārdā
  sūdzība nav saņemta
  ,
  to uzsāk
  , pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem par kompensējamo subsīdiju, kaitējuma un cēloņsakarības pastāvēšanu, kā aprakstīts 2. punktā, lai attaisnotu šādu uzsākšanu.” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  10. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

1.c

10. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

8.   Ja
  Komisija
  īpašos apstākļos nolemj sākt izmeklēšanu,
  nesaņemot rakstisku sūdzību šādas izmeklēšanas sākšanai, ko iesniegusi Kopienas ražošanas nozare vai kas iesniegta tās
  vārdā,
  tad tas ir jādara
  , pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem par kompensējamo subsīdiju, kaitējuma un cēloņsakarības pastāvēšanu, kā aprakstīts 2. punktā, lai attaisnotu šādu uzsākšanu.

Komisija

nesaņemot rakstisku sūdzību šādas izmeklēšanas sākšanai, ko iesniegusi Kopienas ražošanas nozare vai kas iesniegta tās

tad tas ir jādara

“8.   Ja īpašos apstākļos
  , jo sevišķi gadījumos, kad rūpniecības nozares ir dažādas un sadrumstalotas un tajās lielākoties darbojas MVU, Komisija
  nolemj sākt izmeklēšanu,
  kaut arī ne no Savienības ražošanas nozares pārstāvjiem, ne arī nozares
  vārdā
  sūdzība nav saņemta
  ,
  to uzsāk
  , pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem par kompensējamo subsīdiju, kaitējuma un cēloņsakarības pastāvēšanu, kā aprakstīts 2. punktā, lai attaisnotu šādu uzsākšanu.”

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

2. pants – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 597/2009

11. pants – 9. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Saskaņā ar 10. panta 11. punktu uzsāktas procedūras sakarā izmeklēšanu, ja vien tas ir iespējams, pabeidz
  viena gada
  laikā. Jebkurā gadījumā šādas izmeklēšanas visos gadījumos pabeidz
  13 mēnešos
  pēc to uzsākšanas saskaņā ar secinājumiem, kas attiecībā uz saistībām izdarīti atbilstīgi 13. pantam, vai saskaņā ar secinājumiem, kas attiecībā uz galīgo rīcību izdarīti atbilstīgi 15. pantam. | 9.   Saskaņā ar 10. panta 11. punktu uzsāktas procedūras sakarā izmeklēšanu, ja vien tas ir iespējams, pabeidz
  deviņu mēnešu
  laikā. Jebkurā gadījumā šādas izmeklēšanas visos gadījumos pabeidz
  10 mēnešos
  pēc to uzsākšanas saskaņā ar secinājumiem, kas attiecībā uz saistībām izdarīti atbilstīgi 13. pantam, vai saskaņā ar secinājumiem, kas attiecībā uz galīgo rīcību izdarīti atbilstīgi 15. pantam.
  Kad vien iespējams, izmeklēšanas periods, jo sevišķi gadījumos, kad rūpniecības nozares ir dažādas un sadrumstalotas un tajās lielākoties darbojas MVU, atbilst finanšu gadam. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   Saskaņā ar 10. panta 11. punktu uzsāktas procedūras sakarā izmeklēšanu, ja vien tas ir iespējams, pabeidz
  viena gada
  laikā. Jebkurā gadījumā šādas izmeklēšanas visos gadījumos pabeidz
  13 mēnešos
  pēc to uzsākšanas saskaņā ar secinājumiem, kas attiecībā uz saistībām izdarīti atbilstīgi 13. pantam, vai saskaņā ar secinājumiem, kas attiecībā uz galīgo rīcību izdarīti atbilstīgi 15. pantam.

viena gada

13 mēnešos

9.   Saskaņā ar 10. panta 11. punktu uzsāktas procedūras sakarā izmeklēšanu, ja vien tas ir iespējams, pabeidz
  deviņu mēnešu
  laikā. Jebkurā gadījumā šādas izmeklēšanas visos gadījumos pabeidz
  10 mēnešos
  pēc to uzsākšanas saskaņā ar secinājumiem, kas attiecībā uz saistībām izdarīti atbilstīgi 13. pantam, vai saskaņā ar secinājumiem, kas attiecībā uz galīgo rīcību izdarīti atbilstīgi 15. pantam.
  Kad vien iespējams, izmeklēšanas periods, jo sevišķi gadījumos, kad rūpniecības nozares ir dažādas un sadrumstalotas un tajās lielākoties darbojas MVU, atbilst finanšu gadam.

deviņu mēnešu

10 mēnešos

Kad vien iespējams, izmeklēšanas periods, jo sevišķi gadījumos, kad rūpniecības nozares ir dažādas un sadrumstalotas un tajās lielākoties darbojas MVU, atbilst finanšu gadam.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

2. pants – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 597/2009

11. pants – 11. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11.   Savienības līdzīgā ražojuma ražotāju
  pienākums ir
  sadarboties procedūrās, kas sāktas saskaņā ar 10. panta 8. punktu. | 11.   Savienības līdzīgā ražojuma
  ražotājus, izņemot Savienības ražotājus, kas ir mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, lūdz
  sadarboties procedūrās, kas sāktas saskaņā ar 10. panta 8. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.   Savienības līdzīgā ražojuma ražotāju
  pienākums ir
  sadarboties procedūrās, kas sāktas saskaņā ar 10. panta 8. punktu.

pienākums ir

11.   Savienības līdzīgā ražojuma
  ražotājus, izņemot Savienības ražotājus, kas ir mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, lūdz
  sadarboties procedūrās, kas sāktas saskaņā ar 10. panta 8. punktu.

ražotājus, izņemot Savienības ražotājus, kas ir mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, lūdz

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

2. pants – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 597/2009

11. pants – 11.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a
     
  Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību atvieglo piekļuvi šim instrumentam dažādām un sadrumstalotām rūpniecības nozarēm, kurās lielākoties darbojas MVU, ar dempinga novēršanu saistītās lietās. |
| | MVU palīdzības dienests palielina izpratni par šo instrumentu, sniedz informāciju un izskaidro, kā iesniegt sūdzību un kā sekmīgāk sniegt pierādījumus par dempingu vai kompensējamajām subsīdijām un radīto kaitējumu. MVU palīdzības dienests piedāvā standarta veidlapas statistikai, kas jāiesniedz izmeklēšanas ierosināšanas pārbaudes nolūkiem, un anketas. |
| | Pēc izmeklēšanas sākšanas tas informē MVU un to attiecīgās apvienības, ko varētu ietekmēt šīs procedūras sākšana, un informē tos par attiecīgajiem termiņiem, kuros tie var reģistrēties kā ieinteresētā puse. |
| | Tas palīdz, atbildot uz jautājumiem, kā aizpildīt anketas, kurās īpaša uzmanība pievērsta MVU jautājumiem par izmeklēšanām, kas sāktas saskaņā ar 10. panta 8. punktu. Tas pēc iespējas mazina valodu barjeras radīto slogu. |
| | Ja MVU sniedz prima facie pierādījumus par dempingu vai kompensējamajām subsīdijām, MVU palīdzības dienests saskaņā ar 24. panta 6. punktu sniedz MVU informāciju par attiecīgā produkta importa apjoma un vērtības attīstību. |
| | Tas sniedz arī norādījumus par papildu iespējām sazināties n sadarboties ar uzklausīšanas amatpersonu un valstu muitas dienestiem. MVU palīdzības dienests vēl informē MVU par iespējām un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tie varētu pieprasīt pārskatīt pasākumus un kompensēt samaksātos antidempinga maksājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a
     
  Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību atvieglo piekļuvi šim instrumentam dažādām un sadrumstalotām rūpniecības nozarēm, kurās lielākoties darbojas MVU, ar dempinga novēršanu saistītās lietās.

11.a

Komisija ar MVU palīdzības dienesta starpniecību atvieglo piekļuvi šim instrumentam dažādām un sadrumstalotām rūpniecības nozarēm, kurās lielākoties darbojas MVU, ar dempinga novēršanu saistītās lietās.

MVU palīdzības dienests palielina izpratni par šo instrumentu, sniedz informāciju un izskaidro, kā iesniegt sūdzību un kā sekmīgāk sniegt pierādījumus par dempingu vai kompensējamajām subsīdijām un radīto kaitējumu. MVU palīdzības dienests piedāvā standarta veidlapas statistikai, kas jāiesniedz izmeklēšanas ierosināšanas pārbaudes nolūkiem, un anketas.

MVU palīdzības dienests palielina izpratni par šo instrumentu, sniedz informāciju un izskaidro, kā iesniegt sūdzību un kā sekmīgāk sniegt pierādījumus par dempingu vai kompensējamajām subsīdijām un radīto kaitējumu. MVU palīdzības dienests piedāvā standarta veidlapas statistikai, kas jāiesniedz izmeklēšanas ierosināšanas pārbaudes nolūkiem, un anketas.

Pēc izmeklēšanas sākšanas tas informē MVU un to attiecīgās apvienības, ko varētu ietekmēt šīs procedūras sākšana, un informē tos par attiecīgajiem termiņiem, kuros tie var reģistrēties kā ieinteresētā puse.

Pēc izmeklēšanas sākšanas tas informē MVU un to attiecīgās apvienības, ko varētu ietekmēt šīs procedūras sākšana, un informē tos par attiecīgajiem termiņiem, kuros tie var reģistrēties kā ieinteresētā puse.

Tas palīdz, atbildot uz jautājumiem, kā aizpildīt anketas, kurās īpaša uzmanība pievērsta MVU jautājumiem par izmeklēšanām, kas sāktas saskaņā ar 10. panta 8. punktu. Tas pēc iespējas mazina valodu barjeras radīto slogu.

Tas palīdz, atbildot uz jautājumiem, kā aizpildīt anketas, kurās īpaša uzmanība pievērsta MVU jautājumiem par izmeklēšanām, kas sāktas saskaņā ar 10. panta 8. punktu. Tas pēc iespējas mazina valodu barjeras radīto slogu.

Ja MVU sniedz prima facie pierādījumus par dempingu vai kompensējamajām subsīdijām, MVU palīdzības dienests saskaņā ar 24. panta 6. punktu sniedz MVU informāciju par attiecīgā produkta importa apjoma un vērtības attīstību.

Ja MVU sniedz prima facie pierādījumus par dempingu vai kompensējamajām subsīdijām, MVU palīdzības dienests saskaņā ar 24. panta 6. punktu sniedz MVU informāciju par attiecīgā produkta importa apjoma un vērtības attīstību.

Tas sniedz arī norādījumus par papildu iespējām sazināties n sadarboties ar uzklausīšanas amatpersonu un valstu muitas dienestiem. MVU palīdzības dienests vēl informē MVU par iespējām un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tie varētu pieprasīt pārskatīt pasākumus un kompensēt samaksātos antidempinga maksājumus.

Tas sniedz arī norādījumus par papildu iespējām sazināties n sadarboties ar uzklausīšanas amatpersonu un valstu muitas dienestiem. MVU palīdzības dienests vēl informē MVU par iespējām un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tie varētu pieprasīt pārskatīt pasākumus un kompensēt samaksātos antidempinga maksājumus.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

2. pants – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 597/2009

11. pants – 11.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.b
     
  Komisija nodrošina visām ieinteresētajām pusēm iespējami labāko piekļuvi informācijai, piešķirot līdzekļus tādas informācijas sistēmas izveidei, ar kuru ieinteresētajām pusēm tiek ziņots, ka izmeklēšanas datiem ir pievienota jauna nekonfidenciāla informācija. Informācija ir pieejama arī tīmekļa vidē izveidotā platformā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.b
     
  Komisija nodrošina visām ieinteresētajām pusēm iespējami labāko piekļuvi informācijai, piešķirot līdzekļus tādas informācijas sistēmas izveidei, ar kuru ieinteresētajām pusēm tiek ziņots, ka izmeklēšanas datiem ir pievienota jauna nekonfidenciāla informācija. Informācija ir pieejama arī tīmekļa vidē izveidotā platformā.

11.b

Komisija nodrošina visām ieinteresētajām pusēm iespējami labāko piekļuvi informācijai, piešķirot līdzekļus tādas informācijas sistēmas izveidei, ar kuru ieinteresētajām pusēm tiek ziņots, ka izmeklēšanas datiem ir pievienota jauna nekonfidenciāla informācija. Informācija ir pieejama arī tīmekļa vidē izveidotā platformā.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

2. pants – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 597/2009

11. pants – 11.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.c
     
  Komisija garantē ieinteresēto pušu procesuālo tiesību efektīvu īstenošanu un nodrošina taisnīgas un objektīvas, kā arī samērīgā laikposmā veiktas procedūras, vajadzības gadījumā ar uzklausīšanas amatpersonas starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.c
     
  Komisija garantē ieinteresēto pušu procesuālo tiesību efektīvu īstenošanu un nodrošina taisnīgas un objektīvas, kā arī samērīgā laikposmā veiktas procedūras, vajadzības gadījumā ar uzklausīšanas amatpersonas starpniecību.

11.c

Komisija garantē ieinteresēto pušu procesuālo tiesību efektīvu īstenošanu un nodrošina taisnīgas un objektīvas, kā arī samērīgā laikposmā veiktas procedūras, vajadzības gadījumā ar uzklausīšanas amatpersonas starpniecību.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

2. pants – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 597/2009

11. pants – 11.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.d
     
  Komisija pēc ieinteresēto pušu pieprasījuma visās Savienības oficiālajās valodās izdod anketas, kas jāizmanto izmeklēšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.d
     
  Komisija pēc ieinteresēto pušu pieprasījuma visās Savienības oficiālajās valodās izdod anketas, kas jāizmanto izmeklēšanā.

11.d

Komisija pēc ieinteresēto pušu pieprasījuma visās Savienības oficiālajās valodās izdod anketas, kas jāizmanto izmeklēšanā.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 3. punkts -a apakšpunkts (jauns)

2. pants – 3. punkts -a apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

12. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-a)

(-a)

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

Pagaidu maksājumus piemēro ne agrāk kā 60 dienas pēc procedūras uzsākšanas, bet ne vēlāk kā
  deviņus
  mēnešus pēc procedūras sākuma.

deviņus

| | Pagaidu maksājumus piemēro ne agrāk kā 60 dienas pēc procedūras uzsākšanas, bet ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc procedūras sākuma. |
| --- | --- |

Pagaidu maksājumus piemēro ne agrāk kā 60 dienas pēc procedūras uzsākšanas, bet ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc procedūras sākuma.

sešus

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

2. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 597/2009

12. pants – 1. punkts – 3.a daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Beigās pievieno šādu daļu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

Beigās pievieno šādu daļu:

Beigās pievieno šādu daļu:

svītrots

svītrots

| | Pagaidu maksājumus nenosaka divas nedēļas pēc tam, kad saskaņā ar 29.b pantu ieinteresētajām personām nosūtīta informācija. Šādas informācijas sniegšana neskar turpmākus lēmumus, ko var pieņemt Komisija. |
| --- | --- |

Pagaidu maksājumus nenosaka divas nedēļas pēc tam, kad saskaņā ar 29.b pantu ieinteresētajām personām nosūtīta informācija. Šādas informācijas sniegšana neskar turpmākus lēmumus, ko var pieņemt Komisija.

Pagaidu maksājumus nenosaka divas nedēļas pēc tam, kad saskaņā ar 29.b pantu ieinteresētajām personām nosūtīta informācija. Šādas informācijas sniegšana neskar turpmākus lēmumus, ko var pieņemt Komisija.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 3.a punkts (jauns)

2. pants – 3.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

13. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |
| 1.   Gadījumā, ja provizoriski ir konstatēts, ka subsidēšana pastāv un ka tā ir radījusi zaudējumus, Komisija var piekrist piedāvājumiem uzņemties saistības, saskaņā ar kurām: | “1.   Gadījumā, ja provizoriski ir konstatēts, ka subsidēšana pastāv un ka tā ir radījusi zaudējumus, Komisija var piekrist piedāvājumiem uzņemties saistības, saskaņā ar kurām: |
| (a) | izcelsmes un/vai eksportētāja valsts piekrīt likvidēt vai ierobežot subsīdiju vai veikt citus pasākumus attiecībā uz tās ietekmi; vai |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

3.a

13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

1.   Gadījumā, ja provizoriski ir konstatēts, ka subsidēšana pastāv un ka tā ir radījusi zaudējumus, Komisija var piekrist piedāvājumiem uzņemties saistības, saskaņā ar kurām:

“1.   Gadījumā, ja provizoriski ir konstatēts, ka subsidēšana pastāv un ka tā ir radījusi zaudējumus, Komisija var piekrist piedāvājumiem uzņemties saistības, saskaņā ar kurām:

(a)

izcelsmes un/vai eksportētāja valsts piekrīt likvidēt vai ierobežot subsīdiju vai veikt citus pasākumus attiecībā uz tās ietekmi; vai

| (a) | izcelsmes un/vai eksportētāja valsts piekrīt likvidēt vai ierobežot subsīdiju vai veikt citus pasākumus attiecībā uz tās ietekmi; vai |
| --- | --- |

(a)

izcelsmes un/vai eksportētāja valsts piekrīt likvidēt vai ierobežot subsīdiju vai veikt citus pasākumus attiecībā uz tās ietekmi; vai

| (b) | jebkurš eksportētājs apņemas pārskatīt cenas vai pārtraukt eksportu uz konkrēto apgabalu tik ilgi, kamēr šāds eksports gūst labumu no kompensējamām subsīdijām,
  tā, lai
  Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju
  varētu pārliecināties
  , ka subsīdiju kaitīgās sekas ir likvidētas. |
| --- | --- |

(b)

jebkurš eksportētājs apņemas pārskatīt cenas vai pārtraukt eksportu uz konkrēto apgabalu tik ilgi, kamēr šāds eksports gūst labumu no kompensējamām subsīdijām,
  tā, lai
  Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju
  varētu pārliecināties
  , ka subsīdiju kaitīgās sekas ir likvidētas.

tā, lai

varētu pārliecināties

| (b) | jebkurš eksportētājs apņemas pārskatīt cenas vai pārtraukt eksportu uz konkrēto apgabalu tik ilgi, kamēr šāds eksports gūst labumu no kompensējamām subsīdijām,
  ja
  Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju
  ir noteikusi
  , ka subsīdiju kaitīgās sekas ir likvidētas. |
| --- | --- |

(b)

jebkurš eksportētājs apņemas pārskatīt cenas vai pārtraukt eksportu uz konkrēto apgabalu tik ilgi, kamēr šāds eksports gūst labumu no kompensējamām subsīdijām,
  ja
  Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju
  ir noteikusi
  , ka subsīdiju kaitīgās sekas ir likvidētas.

ja

ir noteikusi

Šādā gadījumā un tikmēr, kamēr saistības ir spēkā, attiecīgi vai nu pagaidu maksājumi, kurus Komisija piemērojusi saskaņā ar 12. panta 3. punktu, vai galīgie maksājumi, kurus Padome piemērojusi saskaņā ar 15. panta 1. punktu, neattiecas uz tāda attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis uzņēmums, kas minēts Komisijas lēmumā, ar kuru tā piekrīt uzņemtajām saistībām, ar vēlākiem grozījumiem.

Šādā gadījumā un tikmēr, kamēr saistības ir spēkā, attiecīgi vai nu pagaidu maksājumi, kurus Komisija piemērojusi saskaņā ar 12. panta 3. punktu, vai galīgie maksājumi, kurus Padome piemērojusi saskaņā ar 15. panta 1. punktu, neattiecas uz tāda attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis uzņēmums, kas minēts Komisijas lēmumā, ar kuru tā piekrīt uzņemtajām saistībām, ar vēlākiem grozījumiem.

Atbilstīgi šīm saistībām cenu paaugstinājums nav lielāks, kā nepieciešams, lai atlīdzinātu kompensējamo subsīdiju apmēru, bet tam jābūt mazākam nekā kompensējamo subsīdiju apmēram, ja šāds paaugstinājums būtu pietiekams Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu novēršanai
  .

Atbilstīgi šīm saistībām cenu paaugstinājums nav lielāks, kā nepieciešams, lai atlīdzinātu kompensējamo subsīdiju apmēru, bet tam jābūt mazākam nekā kompensējamo subsīdiju apmēram, ja šāds paaugstinājums būtu pietiekams Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu novēršanai

Mazākā maksājuma noteikums neattiecas uz cenām, kas ir apstiprinātas, uzņemoties šādas saistības antisubsidēšanas procedūru ietvaros
  .”

Mazākā maksājuma noteikums neattiecas uz cenām, kas ir apstiprinātas, uzņemoties šādas saistības antisubsidēšanas procedūru ietvaros

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 3.b punkts (jauns)

2. pants – 3.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

13. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  13. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: |
| 4.   Pusēm, kas piedāvā saistības, jāsniedz šādu saistību nekonfidenciāls variants, lai to varētu darīt zināmu izmeklēšanā ieinteresētajām pusēm. | “4.   Pusēm, kas piedāvā saistības, jāsniedz šādu saistību
  jēgpilns
  nekonfidenciāls variants, lai to varētu darīt zināmu izmeklēšanā ieinteresētajām pusēm
  , Eiropas Parlamentam un Padomei
  .
  Pusēm ir jāatklāj pēc iespējas pilnīga informācija par konkrēto saistību saturu un būtību, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālās informācijas aizsardzību 29. panta izpratnē. Turklāt pirms šādu piedāvājumu pieņemšanas Komisija apspriežas ar Savienības ražošanas nozari par šādu saistību galvenajiem elementiem.” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  13. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

3.b

13. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

4.   Pusēm, kas piedāvā saistības, jāsniedz šādu saistību nekonfidenciāls variants, lai to varētu darīt zināmu izmeklēšanā ieinteresētajām pusēm.

“4.   Pusēm, kas piedāvā saistības, jāsniedz šādu saistību
  jēgpilns
  nekonfidenciāls variants, lai to varētu darīt zināmu izmeklēšanā ieinteresētajām pusēm
  , Eiropas Parlamentam un Padomei
  .
  Pusēm ir jāatklāj pēc iespējas pilnīga informācija par konkrēto saistību saturu un būtību, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālās informācijas aizsardzību 29. panta izpratnē. Turklāt pirms šādu piedāvājumu pieņemšanas Komisija apspriežas ar Savienības ražošanas nozari par šādu saistību galvenajiem elementiem.”

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

2. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 597/2009

22. pants – 1. punkts – 7.a daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | 1. punktā pievieno šādu daļu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

1. punktā pievieno šādu daļu:

1. punktā pievieno šādu daļu:

svītrots

svītrots

| | Ja pēc izmeklēšanas, ko veic saskaņā ar 18. pantu, pasākumu vairs nepiemēro, visus iekasētos maksājumus pēc šādas izmeklēšanas sākšanas dienas atmaksā. Maksājumi būtu jāpieprasa valsts muitas dienestiem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā. |
| --- | --- |

Ja pēc izmeklēšanas, ko veic saskaņā ar 18. pantu, pasākumu vairs nepiemēro, visus iekasētos maksājumus pēc šādas izmeklēšanas sākšanas dienas atmaksā. Maksājumi būtu jāpieprasa valsts muitas dienestiem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā.

Ja pēc izmeklēšanas, ko veic saskaņā ar 18. pantu, pasākumu vairs nepiemēro, visus iekasētos maksājumus pēc šādas izmeklēšanas sākšanas dienas atmaksā. Maksājumi būtu jāpieprasa valsts muitas dienestiem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 7.a punkts (jauns)

2. pants – 7.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

24. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  24. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |
| 3.   Ievērojot šo regulu, var pieņemt īpašus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz kopēju izcelsmes jēdziena definīciju, kas ietverta Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi. | “3.   Ievērojot šo regulu, var pieņemt īpašus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz kopēju izcelsmes jēdziena definīciju, kas ietverta Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi
  , vai saskaņā ar tās 2
  . 
  pantu.” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a
     
  24. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

7.a

24. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

3.   Ievērojot šo regulu, var pieņemt īpašus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz kopēju izcelsmes jēdziena definīciju, kas ietverta Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi.

“3.   Ievērojot šo regulu, var pieņemt īpašus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz kopēju izcelsmes jēdziena definīciju, kas ietverta Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi
  , vai saskaņā ar tās 2
  . 
  pantu.”

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 7. b punkts (jauns)

2. pants – 7. b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

24. pants – 5. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.b
     
  24. panta 5. punktu aizstāj ar šādu: |
| 5.   Komisija pēc
  apspriešanās ar Padomdevēju komiteju
  var norīkot muitas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz šo importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma. | “5.   Komisija, pēc
  tam, kad ir savlaicīgi informējusi dalībvalstis,
  var norīkot muitas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz šo importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma. |
| Importu
  var reģistrēt
  , ja pirms tam no
  Kopienas
  ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem,
  lai attaisnotu
  šādu rīcību. | Importu
  reģistrē
  , ja pirms tam no
  Savienības
  ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem,
  kas pamato
  šādu rīcību.
  Importu var reģistrēt arī pēc Komisijas iniciatīvas. |
| | Importa reģistrāciju veic, sākot no izmeklēšanas ierosināšanas dienas, ja Savienības ražošanas nozares sūdzībā ir iekļauta prasība veikt reģistrāciju un pietiekami pierādījumi šādas rīcības pamatošanai. |
| Reģistrēšanu ievieš ar regulu, kas konkretizē rīcības mērķi un vajadzības gadījumā — iespējamo nākotnes saistību apmēru. Importa reģistrāciju veic ne ilgāk kā deviņus mēnešus. | Reģistrēšanu ievieš ar regulu, kas konkretizē rīcības mērķi un vajadzības gadījumā — iespējamo nākotnes saistību apmēru. Importa reģistrāciju veic ne ilgāk kā deviņus mēnešus.” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

7.b
     
  24. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

7.b

24. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

5.   Komisija pēc
  apspriešanās ar Padomdevēju komiteju
  var norīkot muitas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz šo importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma.

apspriešanās ar Padomdevēju komiteju

“5.   Komisija, pēc
  tam, kad ir savlaicīgi informējusi dalībvalstis,
  var norīkot muitas iestādes veikt atbilstīgus pasākumus importa reģistrēšanai, lai pasākumus attiecībā uz šo importu vēlāk varētu piemērot no šādas reģistrācijas datuma.

tam, kad ir savlaicīgi informējusi dalībvalstis,

Importu
  var reģistrēt
  , ja pirms tam no
  Kopienas
  ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem,
  lai attaisnotu
  šādu rīcību.

var reģistrēt

Kopienas

lai attaisnotu

Importu
  reģistrē
  , ja pirms tam no
  Savienības
  ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem,
  kas pamato
  šādu rīcību.
  Importu var reģistrēt arī pēc Komisijas iniciatīvas.

reģistrē

Savienības

kas pamato

Importu var reģistrēt arī pēc Komisijas iniciatīvas.

Importa reģistrāciju veic, sākot no izmeklēšanas ierosināšanas dienas, ja Savienības ražošanas nozares sūdzībā ir iekļauta prasība veikt reģistrāciju un pietiekami pierādījumi šādas rīcības pamatošanai.

Importa reģistrāciju veic, sākot no izmeklēšanas ierosināšanas dienas, ja Savienības ražošanas nozares sūdzībā ir iekļauta prasība veikt reģistrāciju un pietiekami pierādījumi šādas rīcības pamatošanai.

Reģistrēšanu ievieš ar regulu, kas konkretizē rīcības mērķi un vajadzības gadījumā — iespējamo nākotnes saistību apmēru. Importa reģistrāciju veic ne ilgāk kā deviņus mēnešus.

Reģistrēšanu ievieš ar regulu, kas konkretizē rīcības mērķi un vajadzības gadījumā — iespējamo nākotnes saistību apmēru. Importa reģistrāciju veic ne ilgāk kā deviņus mēnešus.”

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 7.c punkts (jauns)

2. pants – 7.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

24. pants – 6. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.c
     
  24. panta 6. punktu aizstāj ar šādu: |
| 6.   Dalībvalstis katru mēnesi ziņo Komisijai par to ražojumu importa tirdzniecību, attiecībā uz kuriem notiek izmeklēšana un pasākumi, un par maksājumu summu, kas iekasēta atbilstīgi šai regulai. | “6.   Dalībvalstis katru mēnesi ziņo Komisijai par to ražojumu importa tirdzniecību, attiecībā uz kuriem notiek izmeklēšana un pasākumi, un par maksājumu summu, kas iekasēta atbilstīgi šai regulai.
  Komisija pēc īpaša un pamatota ieinteresētās puses pieprasījuma un 25. panta 2. punktā minētās komitejas atzinuma saņemšanas var nolemt sniegt tām informāciju attiecībā uz minēto preču apmēru un importa vērtību.” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

7.c
     
  24. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

7.c

24. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

6.   Dalībvalstis katru mēnesi ziņo Komisijai par to ražojumu importa tirdzniecību, attiecībā uz kuriem notiek izmeklēšana un pasākumi, un par maksājumu summu, kas iekasēta atbilstīgi šai regulai.

“6.   Dalībvalstis katru mēnesi ziņo Komisijai par to ražojumu importa tirdzniecību, attiecībā uz kuriem notiek izmeklēšana un pasākumi, un par maksājumu summu, kas iekasēta atbilstīgi šai regulai.
  Komisija pēc īpaša un pamatota ieinteresētās puses pieprasījuma un 25. panta 2. punktā minētās komitejas atzinuma saņemšanas var nolemt sniegt tām informāciju attiecībā uz minēto preču apmēru un importa vērtību.”

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 7.d punkts (jauns)

2. pants – 7.d punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

24. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.d
     
  24. pantam pievieno šādu punktu: |
| | “7.a
     
  Ikreiz, kad Komisija plāno pieņemt vai publicēt dokumentu, kura mērķis ir precizēt Komisijas iedibināto praksi attiecībā uz kādu šajā regulā paredzēto elementu piemērošanu, Komisija pirms publicēšanas vai pieņemšanas apspriežas ar Eiropas Parlamentu un Padomi, lai panāktu vienprātību attiecībā uz minētā dokumenta apstiprināšanu. Šīs procesuālās prasības attiecas arī uz turpmākām izmaiņām šajos dokumentos. Jebkurās gadījumā visi šie dokumenti pilnībā atbilst šīs regulas noteikumiem. Neviens no šādiem dokumentiem, kā to interpretēja Eiropas Savienības Tiesa, nepaplašina Komisijas izvēles tiesības attiecībā uz pasākumu pieņemšanu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.d
     
  24. pantam pievieno šādu punktu:

7.d

24. pantam pievieno šādu punktu:

“7.a
     
  Ikreiz, kad Komisija plāno pieņemt vai publicēt dokumentu, kura mērķis ir precizēt Komisijas iedibināto praksi attiecībā uz kādu šajā regulā paredzēto elementu piemērošanu, Komisija pirms publicēšanas vai pieņemšanas apspriežas ar Eiropas Parlamentu un Padomi, lai panāktu vienprātību attiecībā uz minētā dokumenta apstiprināšanu. Šīs procesuālās prasības attiecas arī uz turpmākām izmaiņām šajos dokumentos. Jebkurās gadījumā visi šie dokumenti pilnībā atbilst šīs regulas noteikumiem. Neviens no šādiem dokumentiem, kā to interpretēja Eiropas Savienības Tiesa, nepaplašina Komisijas izvēles tiesības attiecībā uz pasākumu pieņemšanu.”

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 8. punkts

2. pants – 8. punkts

Regula (EK) Nr. 597/2009

27. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.
     
  27. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: | 8.
     
  27. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |
| “1.   Ja ir daudz Savienības ražotāju, eksportētāju vai importētāju, ražojuma veidu vai darījumu, izmeklēšanu var ierobežot līdz:” | “1.   Ja ir daudz Savienības ražotāju, eksportētāju vai importētāju,
  kuri sadarbojas izmeklēšanas ietvaros, vai
  ražojuma veidu vai darījumu, izmeklēšanu var ierobežot līdz: |
| | (a) | saprātīgam pušu, ražojumu vai darījumu skaitam, izmantojot paraugus, kas ir statistiski derīgi, pamatojoties uz informāciju, kas ir pieejama paraugu atlases laikā; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.
     
  27. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

8.

27. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

8.
     
  27. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

8.

27. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja ir daudz Savienības ražotāju, eksportētāju vai importētāju, ražojuma veidu vai darījumu, izmeklēšanu var ierobežot līdz:”

“1.   Ja ir daudz Savienības ražotāju, eksportētāju vai importētāju,
  kuri sadarbojas izmeklēšanas ietvaros, vai
  ražojuma veidu vai darījumu, izmeklēšanu var ierobežot līdz:

kuri sadarbojas izmeklēšanas ietvaros, vai

(a)

(a)

saprātīgam pušu, ražojumu vai darījumu skaitam, izmantojot paraugus, kas ir statistiski derīgi, pamatojoties uz informāciju, kas ir pieejama paraugu atlases laikā; vai

saprātīgam pušu, ražojumu vai darījumu skaitam, izmantojot paraugus, kas ir statistiski derīgi, pamatojoties uz informāciju, kas ir pieejama paraugu atlases laikā; vai

| (b) | lielākajam produkciju, noietu vai eksportu raksturojošam apjomam, ko var saprātīgi izmeklēt rīcībā esošajā termiņā. |
| --- | --- |

(b)

(b)

lielākajam produkciju, noietu vai eksportu raksturojošam apjomam, ko var saprātīgi izmeklēt rīcībā esošajā termiņā.

lielākajam produkciju, noietu vai eksportu raksturojošam apjomam, ko var saprātīgi izmeklēt rīcībā esošajā termiņā.

Dažādu un sadrumstalotu ražošanas nozaru gadījumā, kurās lielākoties darbojas MVU, galīgajā pušu atlasē pēc iespējas ņem vērā to īpatsvaru attiecīgajā nozarē.”

Dažādu un sadrumstalotu ražošanas nozaru gadījumā, kurās lielākoties darbojas MVU, galīgajā pušu atlasē pēc iespējas ņem vērā to īpatsvaru attiecīgajā nozarē.”

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 9. punkts

2. pants – 9. punkts

Regula (EK) Nr. 597/2009

29.b pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.
     
  Aiz 29. panta iekļauj šādu pantu: | svītrots |
| “29.b pants | |
| Informācija par pagaidu pasākumiem | |
| 1.
     
  Savienības ražotāji, importētāji un eksportētāji un to pārstāvju apvienības un izcelsmes valsts un/vai eksportētājvalsts pārstāvji var pieprasīt informāciju par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šādas informācijas pieprasījumus iesniedz rakstiski termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Minētajām personām sniedz šādu informāciju vēlākais divas nedēļas pirms termiņa beigām, kas attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 12. panta 1. punktā. | |
| Šādā informācijā ietver: | |
| (a) | tikai informācijas nolūkā — ierosināto maksājumu kopsavilkumu, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.
     
  Aiz 29. panta iekļauj šādu pantu:

9.

Aiz 29. panta iekļauj šādu pantu:

svītrots

svītrots

“29.b pants

“29.b pants

Informācija par pagaidu pasākumiem

Informācija par pagaidu pasākumiem

1.
     
  Savienības ražotāji, importētāji un eksportētāji un to pārstāvju apvienības un izcelsmes valsts un/vai eksportētājvalsts pārstāvji var pieprasīt informāciju par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šādas informācijas pieprasījumus iesniedz rakstiski termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Minētajām personām sniedz šādu informāciju vēlākais divas nedēļas pirms termiņa beigām, kas attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 12. panta 1. punktā.

1.

Savienības ražotāji, importētāji un eksportētāji un to pārstāvju apvienības un izcelsmes valsts un/vai eksportētājvalsts pārstāvji var pieprasīt informāciju par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šādas informācijas pieprasījumus iesniedz rakstiski termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Minētajām personām sniedz šādu informāciju vēlākais divas nedēļas pirms termiņa beigām, kas attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 12. panta 1. punktā.

Šādā informācijā ietver:

Šādā informācijā ietver:

(a)

(a)

tikai informācijas nolūkā — ierosināto maksājumu kopsavilkumu, un

tikai informācijas nolūkā — ierosināto maksājumu kopsavilkumu, un

| (b) | informāciju par subsīdijas starpības aprēķiniem un pienācīgu starpību, kas novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pienācīgi ņemot vērā vajadzību ievērot konfidencialitātes pienākumus, kas ietverti 29. pantā. Ieinteresētajām personām ir trīs darba dienu termiņš, kurā sniegt piezīmes par aprēķinu pareizību. |
| --- | --- |

(b)

(b)

informāciju par subsīdijas starpības aprēķiniem un pienācīgu starpību, kas novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pienācīgi ņemot vērā vajadzību ievērot konfidencialitātes pienākumus, kas ietverti 29. pantā. Ieinteresētajām personām ir trīs darba dienu termiņš, kurā sniegt piezīmes par aprēķinu pareizību.

informāciju par subsīdijas starpības aprēķiniem un pienācīgu starpību, kas novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pienācīgi ņemot vērā vajadzību ievērot konfidencialitātes pienākumus, kas ietverti 29. pantā. Ieinteresētajām personām ir trīs darba dienu termiņš, kurā sniegt piezīmes par aprēķinu pareizību.

2.
     
  Ja netiek paredzēts noteikt pagaidu maksājumus, bet tiek paredzēts turpināt izmeklēšanu, ieinteresētās personas divas nedēļas pirms termiņa beigām, kas attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 12. panta 1. punktā, informē par maksājumu nenoteikšanu.”

2.

Ja netiek paredzēts noteikt pagaidu maksājumus, bet tiek paredzēts turpināt izmeklēšanu, ieinteresētās personas divas nedēļas pirms termiņa beigām, kas attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 12. panta 1. punktā, informē par maksājumu nenoteikšanu.”

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 10. punkts

2. pants – 10. punkts

Regula (EK) Nr. 597/2009

31. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.
     
  31. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: | svītrots |
| “2.
     
  Lai iestādes, pieņemot lēmumu par to, vai pasākumu noteikšana ir vai nav Savienības interesēs, paziņojumā par kompensācijas izmeklēšanas sākšanu noteiktajā termiņā Savienības ražotāji, varētu ņemt vērā visus viedokļus un informāciju, importētāji un to pārstāvju apvienības, reprezentatīvie lietotāji un patērētāju pārstāvju organizācijas var informēt par sevi un iesniegt informāciju Komisijai. Šādu informāciju vai attiecīgu tās kopsavilkumu dara pieejamu pārējām šajā punktā minētajām personām, un tām ir tiesības atbildēt uz šo informāciju.” | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.
     
  31. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

10.

31. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

svītrots

svītrots

“2.
     
  Lai iestādes, pieņemot lēmumu par to, vai pasākumu noteikšana ir vai nav Savienības interesēs, paziņojumā par kompensācijas izmeklēšanas sākšanu noteiktajā termiņā Savienības ražotāji, varētu ņemt vērā visus viedokļus un informāciju, importētāji un to pārstāvju apvienības, reprezentatīvie lietotāji un patērētāju pārstāvju organizācijas var informēt par sevi un iesniegt informāciju Komisijai. Šādu informāciju vai attiecīgu tās kopsavilkumu dara pieejamu pārējām šajā punktā minētajām personām, un tām ir tiesības atbildēt uz šo informāciju.”

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 10.a punkts (jauns)

2. pants – 10.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 597/2009

33.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a
     
  iekļauj šādu pantu: |
| | “33.a pants |
| | Ziņojums |
| | 1.
     
  Lai atvieglotu Eiropas Parlamenta un Padomes regulas īstenošanas uzraudzību, Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības 19. panta izpratnē, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kā daļu no dialoga par tirdzniecības aizsardzības instrumentu, kas notiek starp Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un ieviešanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, izmeklēšanas pārtraukšanu bez pasākumu noteikšanas, saistībām, atkārtotu izmeklēšanu, pārskatīšanu un pārbaudēm uz vietas un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga šīs regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana. Ziņojumā iekļauj arī informāciju par trešo valstu izmantotajiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, kas vērsti pret Savienību, un tās Savienības rūpniecības nozares atlabšanu, kuru skāruši šie izmantotie pasākumi, un pārsūdzības pret dažādajiem izmantotajiem pasākumiem. Tajā iekļauj Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas, kā arī MVU palīdzības dienesta darbības saistībā ar šīs regulas piemērošanu. |
| | 2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu. Par šo ziņojumu var sagatavot arī rezolūciju. |
| | 3.
     
  Vēlākais sešu mēnešu laikā pēc ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam Komisija to publisko.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.a
     
  iekļauj šādu pantu:

10.a

iekļauj šādu pantu:

“33.a pants

“33.a pants

Ziņojums

Ziņojums

1.
     
  Lai atvieglotu Eiropas Parlamenta un Padomes regulas īstenošanas uzraudzību, Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības 19. panta izpratnē, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kā daļu no dialoga par tirdzniecības aizsardzības instrumentu, kas notiek starp Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un ieviešanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, izmeklēšanas pārtraukšanu bez pasākumu noteikšanas, saistībām, atkārtotu izmeklēšanu, pārskatīšanu un pārbaudēm uz vietas un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga šīs regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana. Ziņojumā iekļauj arī informāciju par trešo valstu izmantotajiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, kas vērsti pret Savienību, un tās Savienības rūpniecības nozares atlabšanu, kuru skāruši šie izmantotie pasākumi, un pārsūdzības pret dažādajiem izmantotajiem pasākumiem. Tajā iekļauj Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas, kā arī MVU palīdzības dienesta darbības saistībā ar šīs regulas piemērošanu.

1.

Lai atvieglotu Eiropas Parlamenta un Padomes regulas īstenošanas uzraudzību, Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības 19. panta izpratnē, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kā daļu no dialoga par tirdzniecības aizsardzības instrumentu, kas notiek starp Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un ieviešanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, izmeklēšanas pārtraukšanu bez pasākumu noteikšanas, saistībām, atkārtotu izmeklēšanu, pārskatīšanu un pārbaudēm uz vietas un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga šīs regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana. Ziņojumā iekļauj arī informāciju par trešo valstu izmantotajiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, kas vērsti pret Savienību, un tās Savienības rūpniecības nozares atlabšanu, kuru skāruši šie izmantotie pasākumi, un pārsūdzības pret dažādajiem izmantotajiem pasākumiem. Tajā iekļauj Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas, kā arī MVU palīdzības dienesta darbības saistībā ar šīs regulas piemērošanu.

2.
     
  Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu. Par šo ziņojumu var sagatavot arī rezolūciju.

2.

Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu. Par šo ziņojumu var sagatavot arī rezolūciju.

3.
     
  Vēlākais sešu mēnešu laikā pēc ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam Komisija to publisko.”

3.

Vēlākais sešu mēnešu laikā pēc ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam Komisija to publisko.”

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| | To konsolidē ar Regulu (EK) Nr. 1225/2009 un Regulu (EK) Nr. 597/2009 līdz ...

   (*2). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To konsolidē ar Regulu (EK) Nr. 1225/2009 un Regulu (EK) Nr. 597/2009 līdz ...

   (*2).

To konsolidē ar Regulu (EK) Nr. 1225/2009 un Regulu (EK) Nr. 597/2009 līdz ...

*2

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta 2. punkta otro daļu (A7-0053/2014).

1

(*1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008.

*1

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008.

(*2)  
  Trīs mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

*2

Trīs mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/297 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/297

---

P7_TA(2014)0083

Atbilstība kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (COM(2013)0009 – C7-0019/2013 – 2013/0007(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/51)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0009),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0019/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0019/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 17. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 17. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0468/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0468/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 198, 10.7.2013., 71. lpp.

---

P7_TC1-COD(2013)0007

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (3) Komisijai ir piešķirtas pilnvaras īstenot dažus minētās regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (3) Komisijai ir piešķirtas pilnvaras īstenot dažus minētās regulas noteikumus.

| (2) | Lisabonas līgums ir stājies spēkā, un pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Lisabonas līgums ir stājies spēkā, un pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantu.

| (3) | Lai pilnīgotu dažus Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar LESD 290. pantu pieņemt tiesību aktus, ar kuriem:






  — | konkrētu kategoriju zvejas kuģus atbrīvo no pienākuma sniegt iepriekšēju paziņojumu,
  [Gr. 1] |
| --- | --- | --- |

(3)

Lai pilnīgotu dažus Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar LESD 290. pantu pieņemt tiesību aktus, ar kuriem:

—

konkrētu kategoriju zvejas kuģus atbrīvo no pienākuma sniegt iepriekšēju paziņojumu,
  [Gr. 1]

| — | konkrētu kategoriju zvejas kuģus atbrīvo no pienākuma aizpildīt un iesniegt pārkraušanas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

konkrētu kategoriju zvejas kuģus atbrīvo no pienākuma aizpildīt un iesniegt pārkraušanas deklarāciju,

| — | nosaka citu veidu un biežumu, kādā dalībvalstis nosūta Komisijai datus nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanas vajadzībām, |
| --- | --- |

—

nosaka citu veidu un biežumu, kādā dalībvalstis nosūta Komisijai datus nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanas vajadzībām,

| — | pieņem noteikumus par konkrētu apstrādātu zvejas produktu uzglabāšanas plānu atrašanos uz kuģa, |
| --- | --- |

—

pieņem noteikumus par konkrētu apstrādātu zvejas produktu uzglabāšanas plānu atrašanos uz kuģa,

| — | nosaka nozvejas robežlielumus zvejas liegumu noteikšanai reāllaikā, |
| --- | --- |

—

nosaka nozvejas robežlielumus zvejas liegumu noteikšanai reāllaikā,

| — | groza attālumu, par kādu zvejas kuģim jāmaina atrašanās vieta, ja nozvejas robežlielums ir pārsniegts, |
| --- | --- |

—

groza attālumu, par kādu zvejas kuģim jāmaina atrašanās vieta, ja nozvejas robežlielums ir pārsniegts,

| — | groza robežlielumu, kura nesasniegšanas gadījumā uz zvejas produktiem attiecas atbrīvojums no noteikumiem par izsekojamību, |
| --- | --- |

—

groza robežlielumu, kura nesasniegšanas gadījumā uz zvejas produktiem attiecas atbrīvojums no noteikumiem par izsekojamību,

| — | groza robežlielumu, kura nesasniegšanas gadījumā uz zvejas produktiem attiecas atbrīvojums no pirmās pārdošanas noteikumiem, |
| --- | --- |

—

groza robežlielumu, kura nesasniegšanas gadījumā uz zvejas produktiem attiecas atbrīvojums no pirmās pārdošanas noteikumiem,

| — | atbrīvo no pienākuma iesniegt pārdošanas zīmes par zvejas produktiem, ko izkrāvuši konkrētu kategoriju zvejas kuģi, |
| --- | --- |

—

atbrīvo no pienākuma iesniegt pārdošanas zīmes par zvejas produktiem, ko izkrāvuši konkrētu kategoriju zvejas kuģi,

| — | groza robežlielumu, kura nesasniegšanas gadījumā uz zvejas produktiem attiecas atbrīvojums no prasības aizpildīt pārdošanas zīmi, |
| --- | --- |

—

groza robežlielumu, kura nesasniegšanas gadījumā uz zvejas produktiem attiecas atbrīvojums no prasības aizpildīt pārdošanas zīmi,

| — | nosaka zvejniecības, uz kurām attiecas īpašas kontroles un inspekcijas programmas, |
| --- | --- |

—

nosaka zvejniecības, uz kurām attiecas īpašas kontroles un inspekcijas programmas,

| — | nosaka citu veidu un biežumu, kādā dalībvalstis nosūta Komisijai datus pēc izmēģinājuma projektiem. |
| --- | --- |

—

nosaka citu veidu un biežumu, kādā dalībvalstis nosūta Komisijai datus pēc izmēģinājuma projektiem.

| (4) | Ir īpaši svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī
  , piemēram, ar reģionālajām konsultatīvajām padomēm
  . Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Ir īpaši svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī
  , piemēram, ar reģionālajām konsultatīvajām padomēm
  . Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 2]

| (5) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 1224/2009 īstenošanā, saskaņā ar LESD 291. pantu būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz:






  — | zvejas licencēm, |
| --- | --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 1224/2009 īstenošanā, saskaņā ar LESD 291. pantu būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz:

—

zvejas licencēm,

| — | zvejas atļaujām, |
| --- | --- |

—

zvejas atļaujām,

| — | zvejas rīku marķēšanu, [Gr. 3] |
| --- | --- |

—

zvejas rīku marķēšanu, [Gr. 3]

| — | kuģu satelītnovērošanas sistēmu, |
| --- | --- |

—

kuģu satelītnovērošanas sistēmu,

| — | pārrēķina koeficientiem, ko izmanto, lai uzglabātu vai apstrādātu zivju svaru pārrēķinātu zivju dzīvsvarā, |
| --- | --- |

—

pārrēķina koeficientiem, ko izmanto, lai uzglabātu vai apstrādātu zivju svaru pārrēķinātu zivju dzīvsvarā,

| — | zvejas žurnālu aizpildīšanu un iesniegšanu, ciktāl uz to neattiecas deleģētie akti, |
| --- | --- |

—

zvejas žurnālu aizpildīšanu un iesniegšanu, ciktāl uz to neattiecas deleģētie akti,

| — | to paraugu ņemšanas plānu metodiku, ko izmanto zvejas kuģi, uz kuriem neattiecas prasība par zvejas žurnālu, |
| --- | --- |

—

to paraugu ņemšanas plānu metodiku, ko izmanto zvejas kuģi, uz kuriem neattiecas prasība par zvejas žurnālu,

| — | iepriekšējo paziņošanu, [Gr. 4] |
| --- | --- |

—

iepriekšējo paziņošanu, [Gr. 4]

| — | pārkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un iesniegšanu, ciktāl uz to neattiecas deleģētie akti, |
| --- | --- |

—

pārkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un iesniegšanu, ciktāl uz to neattiecas deleģētie akti,

| — | izkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un iesniegšanu, |
| --- | --- |

—

izkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un iesniegšanu,

| — | to paraugu ņemšanas plānu metodiku, ko izmanto zvejas kuģi, uz kuriem neattiecas prasība par izkraušanas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

to paraugu ņemšanas plānu metodiku, ko izmanto zvejas kuģi, uz kuriem neattiecas prasība par izkraušanas deklarāciju,

| — | formātu, kādā Komisijai nosūtāmi nozvejas un zvejas piepūles dati, |
| --- | --- |

—

formātu, kādā Komisijai nosūtāmi nozvejas un zvejas piepūles dati,

| — | Komisijas noteiktiem zvejas aizliegumiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas noteiktiem zvejas aizliegumiem,

| — | korektīviem pasākumiem, ja Komisija noteikusi zvejas aizliegumu, |
| --- | --- |

—

korektīviem pasākumiem, ja Komisija noteikusi zvejas aizliegumu,

| — | dalībvalstu zvejas kapacitātes pārbaudēm, |
| --- | --- |

—

dalībvalstu zvejas kapacitātes pārbaudēm,

| — | galvenā dzinēja jaudas sertificēšanu un galvenā dzinēja jaudas fizisku pārbaudi, |
| --- | --- |

—

galvenā dzinēja jaudas sertificēšanu un galvenā dzinēja jaudas fizisku pārbaudi,

| — | metodiku, ko izmanto paraugu ņemšanas plānos, lai verificētu dzinēja jaudu, |
| --- | --- |

—

metodiku, ko izmanto paraugu ņemšanas plānos, lai verificētu dzinēja jaudu,

| — | Komisijas apstiprinājumu attiecībā uz apstiprinātās ostās veiktas kontroles plāniem, |
| --- | --- |

—

Komisijas apstiprinājumu attiecībā uz apstiprinātās ostās veiktas kontroles plāniem,

| — | nozvejas robežlieluma aprēķināšanu saistībā ar zvejas liegumu noteikšanu reāllaikā, |
| --- | --- |

—

nozvejas robežlieluma aprēķināšanu saistībā ar zvejas liegumu noteikšanu reāllaikā,

| — | reāllaika zvejas liegumiem, |
| --- | --- |

—

reāllaika zvejas liegumiem,

| — | atpūtas zvejas paraugu ņemšanas plānu izstrādi, paziņošanu un novērtēšanu, |
| --- | --- |

—

atpūtas zvejas paraugu ņemšanas plānu izstrādi, paziņošanu un novērtēšanu,

| — | patērētājiem paredzētu informāciju par zvejas un akvakultūras produktiem, |
| --- | --- |

—

patērētājiem paredzētu informāciju par zvejas un akvakultūras produktiem,

| — | Komisijas apstiprinājumu attiecībā uz paraugu ņemšanas plāniem, kontroles plāniem un kopīgām svēršanas kontroles programmām, |
| --- | --- |

—

Komisijas apstiprinājumu attiecībā uz paraugu ņemšanas plāniem, kontroles plāniem un kopīgām svēršanas kontroles programmām,

| — | paraugu ņemšanas plānu, kontroles plānu un kopīgu svēršanas kontroles programmu metodiku, |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas plānu, kontroles plānu un kopīgu svēršanas kontroles programmu metodiku,

| — | pārdošanas zīmju saturu un formu, |
| --- | --- |

—

pārdošanas zīmju saturu un formu,

| — | pārraudzības ziņojumu formātu, |
| --- | --- |

—

pārraudzības ziņojumu formātu,

| — | inspekcijas ziņojumiem, |
| --- | --- |

—

inspekcijas ziņojumiem,

| — | elektronisko datubāzi inspekcijas un pārraudzības ziņojumu augšupielādei, |
| --- | --- |

—

elektronisko datubāzi inspekcijas un pārraudzības ziņojumu augšupielādei,

| — | Savienības inspektoru saraksta izveidi, |
| --- | --- |

—

Savienības inspektoru saraksta izveidi,

| — | daudzumu noteikšanu, ko veic kā korektīvu pasākumu, ja izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas dalībvalsts nav uzsākusi tiesvedību, |
| --- | --- |

—

daudzumu noteikšanu, ko veic kā korektīvu pasākumu, ja izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas dalībvalsts nav uzsākusi tiesvedību,

| — | punktu sistēmu, ko piemēro smagu pārkāpumu gadījumā, ciktāl uz to neattiecas deleģētie akti, |
| --- | --- |

—

punktu sistēmu, ko piemēro smagu pārkāpumu gadījumā, ciktāl uz to neattiecas deleģētie akti,

| — | zvejniecībām, uz kurām attiecas īpašas kontroles un inspekcijas programmas, |
| --- | --- |

—

zvejniecībām, uz kurām attiecas īpašas kontroles un inspekcijas programmas,

| — | tā laikposma pagarināšanu, kurā administratīvās izmeklēšanas rezultāti jāpārsūta Komisijai, |
| --- | --- |

—

tā laikposma pagarināšanu, kurā administratīvās izmeklēšanas rezultāti jāpārsūta Komisijai,

| — | rīcības plāna izstrādi gadījumā, ja dalībvalsts kontroles sistēmā ir nepilnības vai trūkumi, |
| --- | --- |

—

rīcības plāna izstrādi gadījumā, ja dalībvalsts kontroles sistēmā ir nepilnības vai trūkumi,

| — | Savienības finansiālās palīdzības apturēšanu un anulēšanu, |
| --- | --- |

—

Savienības finansiālās palīdzības apturēšanu un anulēšanu,

| — | zvejas aizliegumu noteikšanu par kopējās zivsaimniecības politikas mērķu neizpildi, |
| --- | --- |

—

zvejas aizliegumu noteikšanu par kopējās zivsaimniecības politikas mērķu neizpildi,

| — | kvotu atvilkšanu, |
| --- | --- |

—

kvotu atvilkšanu,

| — | zvejas piepūles atvilkšanu, |
| --- | --- |

—

zvejas piepūles atvilkšanu,

| — | kvotu atvilkšanu par kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu neievērošanu, |
| --- | --- |

—

kvotu atvilkšanu par kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu neievērošanu,

| — | pagaidu pasākumiem, |
| --- | --- |

—

pagaidu pasākumiem,

| — | Komisijas apstiprinājumu attiecībā uz valsts plāniem datu apstiprināšanas sistēmas ieviešanai, |
| --- | --- |

—

Komisijas apstiprinājumu attiecībā uz valsts plāniem datu apstiprināšanas sistēmas ieviešanai,

| — | datu analīzi un revīziju, |
| --- | --- |

—

datu analīzi un revīziju,

| — | kopīgu standartu un procedūru izstrādi pārredzamas saziņas nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

kopīgu standartu un procedūru izstrādi pārredzamas saziņas nodrošināšanai,

| — | tīmekļa vietņu un tīmekļa pakalpju darbību, |
| --- | --- |

—

tīmekļa vietņu un tīmekļa pakalpju darbību,

| — | to ziņojumu saturu un formu, ko dalībvalstis sniedz par šīs regulas piemērošanu. |
| --- | --- |

—

to ziņojumu saturu un formu, ko dalībvalstis sniedz par šīs regulas piemērošanu.

Gadījumos, kad vajadzīga dalībvalstu kontrole, minētās pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (4).

| (6) | Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir jāpielāgo noteikums par ārkārtas pasākumiem, kas paredz dažu Komisijas pasākumu paziņošanu Padomei konkrētos apstākļos. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir jāpielāgo noteikums par ārkārtas pasākumiem, kas paredz dažu Komisijas pasākumu paziņošanu Padomei konkrētos apstākļos.

| (7) | Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā daži noteikumi, ar kuriem lēmumu pieņemšanas pilnvaras ir piešķirtas tikai Padomei, ir jāpielāgo, lai saskaņotu tos ar jaunajām procedūrām, kas piemērojamas kopējai zivsaimniecības politikai. Tādēļ būtu jāpārstrādā šādi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumi:






  — | zvejai ierobežoto teritoriju definīcija, |
| --- | --- | --- |

(7)

Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā daži noteikumi, ar kuriem lēmumu pieņemšanas pilnvaras ir piešķirtas tikai Padomei, ir jāpielāgo, lai saskaņotu tos ar jaunajām procedūrām, kas piemērojamas kopējai zivsaimniecības politikai. Tādēļ būtu jāpārstrādā šādi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumi:

—

zvejai ierobežoto teritoriju definīcija,

| — | jaunu tehnoloģiju ieviešana, |
| --- | --- |

—

jaunu tehnoloģiju ieviešana,

| — | zvejas piepūles ziņojumu iesniegšanas prasības attiecināšanu uz konkrētiem zvejas kuģiem, |
| --- | --- |

—

zvejas piepūles ziņojumu iesniegšanas prasības attiecināšanu uz konkrētiem zvejas kuģiem,

| — | noteikumi par to, ka ikvienā daudzgadu plānā nosaka maksimālo nozvejas apjomu, pēc kura pārsniegšanas jāizmanto apstiprināta osta vai vieta, kas atrodas tuvu krastam, un datu nosūtīšanas biežumu, |
| --- | --- |

—

noteikumi par to, ka ikvienā daudzgadu plānā nosaka maksimālo nozvejas apjomu, pēc kura pārsniegšanas jāizmanto apstiprināta osta vai vieta, kas atrodas tuvu krastam, un datu nosūtīšanas biežumu,

| — | zvejai ierobežoto teritoriju noteikšana un tā datuma noteikšana, kad konkrēti ar šīm teritorijām saistīti kontroles pienākumi kļūst obligāti, |
| --- | --- |

—

zvejai ierobežoto teritoriju noteikšana un tā datuma noteikšana, kad konkrēti ar šīm teritorijām saistīti kontroles pienākumi kļūst obligāti,

| — | īpašu pārvaldības pasākumu noteikšana attiecībā uz atpūtas zveju, |
| --- | --- |

—

īpašu pārvaldības pasākumu noteikšana attiecībā uz atpūtas zveju,

| — | kontroles novērotāju sistēmas izveide. |
| --- | --- |

—

kontroles novērotāju sistēmas izveide.

| (8) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1224/2009.

| (8a) | Tā kā šīs regulas mērķis ir saskaņot Regulu (EK) Nr. 1224/2009 ar Lisabonas līgumu, ir svarīgi, lai Komisija, turpmāk pārskatot minēto regulu, izskatītu:








  — | Eiropas Parlamenta prasības attiecībā uz stacionāro un statisko zvejas rīku nošķiršanu, |
| --- | --- | --- |

(8a)

Tā kā šīs regulas mērķis ir saskaņot Regulu (EK) Nr. 1224/2009 ar Lisabonas līgumu, ir svarīgi, lai Komisija, turpmāk pārskatot minēto regulu, izskatītu:

—

Eiropas Parlamenta prasības attiecībā uz stacionāro un statisko zvejas rīku nošķiršanu,

| — | zvejas žurnālā reģistrētā uz kuģa paturēto zivju daudzuma aprēķināšanā izmantojamās pielaides (līdz 10 %) līmeņa atbilstību, |
| --- | --- |

—

zvejas žurnālā reģistrētā uz kuģa paturēto zivju daudzuma aprēķināšanā izmantojamās pielaides (līdz 10 %) līmeņa atbilstību,

| — | nosacījumus paziņošanai par iebraukšanu ostās, |
| --- | --- |

—

nosacījumus paziņošanai par iebraukšanu ostās,

| — | iespējamās atkāpes no uzglabāšanas nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

iespējamās atkāpes no uzglabāšanas nosacījumiem,

| — | svēršanas ierobežojumu administratīvo slogu, |
| --- | --- |

—

svēršanas ierobežojumu administratīvo slogu,

| — | pārkāpumu punktu piešķiršanas un nodošanas nosacījumus un |
| --- | --- |

—

pārkāpumu punktu piešķiršanas un nodošanas nosacījumus un

| — | ar pārkāpumiem saistīto datu publiskošanu, [Gr. 5] |
| --- | --- |

—

ar pārkāpumiem saistīto datu publiskošanu, [Gr. 5]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1224/2009 groza šādi:

| (1) | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:






  “7. | “Savienības inspektori” ir dalībvalsts vai Komisijas, vai Komisijas izraudzītas struktūras ierēdņi, kuru vārdi norādīti sarakstā, kas izveidots saskaņā ar 79. pantu;” |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.

“Savienības inspektori” ir dalībvalsts vai Komisijas, vai Komisijas izraudzītas struktūras ierēdņi, kuru vārdi norādīti sarakstā, kas izveidots saskaņā ar 79. pantu;”

| b) | panta 14. punktu aizstāj ar šādu:






  “14. | “zvejai ierobežota teritorija” ir jebkura dalībvalsts jurisdikcijā esoša jūras teritorija, kura noteikta ar juridiski saistošu Savienības aktu un kurā zvejas darbības ir ierobežotas vai aizliegtas;” |
| --- | --- | --- |

b)

panta 14. punktu aizstāj ar šādu:

“14.

“zvejai ierobežota teritorija” ir jebkura dalībvalsts jurisdikcijā esoša jūras teritorija, kura noteikta ar juridiski saistošu Savienības aktu un kurā zvejas darbības ir ierobežotas vai aizliegtas;”

| (2) | regulas 6. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Karoga dalībvalsts izdod, pārvalda un anulē zvejas licenci atbilstīgi sīki izstrādātiem noteikumiem par tās derīgumu un tajā obligāti iekļaujamo informāciju, kuri noteikti ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(2)

regulas 6. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Karoga dalībvalsts izdod, pārvalda un anulē zvejas licenci atbilstīgi sīki izstrādātiem noteikumiem par tās derīgumu un tajā obligāti iekļaujamo informāciju, kuri noteikti ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (3) | regulas 7. panta 5. punktu aizstāj ar šādiem:
  “5.   Sīki izstrādātus noteikumus par zvejas atļauju derīgumu un tajās obligāti iekļaujamo informāciju nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  6.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz noteikumiem par

  nosacījumiem mazu kuģu atbrīvošanai no prasības saņemt
  zvejas atļaujas piemērojamību maziem kuģiem

  atļauju
  .”[Gr. 6] |
| --- | --- |

(3)

regulas 7. panta 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.   Sīki izstrādātus noteikumus par zvejas atļauju derīgumu un tajās obligāti iekļaujamo informāciju nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

6.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz noteikumiem par

  nosacījumiem mazu kuģu atbrīvošanai no prasības saņemt
  zvejas atļaujas piemērojamību maziem kuģiem

  atļauju
  .”[Gr. 6]

| (4) | regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota

  var
  pieņemt deleģētos

  īstenošanas
  aktus par zvejas kuģu, rīku un laivu marķēšanu un identifikāciju saistībā ar

  attiecībā uz
  :






  a) | dokumentiem, kam jāatrodas uz kuģa; |
| --- | --- | --- |

(4)

regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota

  var
  pieņemt deleģētos

  īstenošanas
  aktus par zvejas kuģu, rīku un laivu marķēšanu un identifikāciju saistībā ar

  attiecībā uz
  :

a)

dokumentiem, kam jāatrodas uz kuģa;

| b) | noteikumiem par laivu marķēšanu; |
| --- | --- |

b)

noteikumiem par laivu marķēšanu;

| c) | noteikumiem par stacionāriem zvejas rīkiem un rāmja traļiem; |
| --- | --- |

c)

noteikumiem par stacionāriem zvejas rīkiem un rāmja traļiem;

| d) | marķēšanas zīmēm; |
| --- | --- |

d)

marķēšanas zīmēm;

| e) | stoderēm; |
| --- | --- |

e)

stoderēm;

| f) | auklām. |
| --- | --- |

f)

auklām.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” [Gr. 7]

| (5) | regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 10. punktu aizstāj ar šādu:
  “10.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota

  var
  pieņemt deleģētos

  īstenošanas
  aktus attiecībā uz:






  a) | prasībām izmantot satelītnovērošanas iekārtas uz zvejas kuģiem; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

regulas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota

  var
  pieņemt deleģētos

  īstenošanas
  aktus attiecībā uz:

a)

prasībām izmantot satelītnovērošanas iekārtas uz zvejas kuģiem;

| b) | satelītnovērošanas iekārtu parametriem; |
| --- | --- |

b)

satelītnovērošanas iekārtu parametriem;

| c) | kapteiņu pienākumiem attiecībā uz satelītnovērošanas iekārtām; |
| --- | --- |

c)

kapteiņu pienākumiem attiecībā uz satelītnovērošanas iekārtām;

| d) | kontroles pasākumiem, kas jānosaka karoga dalībvalstīm; |
| --- | --- |

d)

kontroles pasākumiem, kas jānosaka karoga dalībvalstīm;

| e) | datu nosūtīšanas biežumu; |
| --- | --- |

e)

datu nosūtīšanas biežumu;

| f) | uzraudzību pār ieiešanu konkrētā apgabalā un iziešanu no tā; |
| --- | --- |

f)

uzraudzību pār ieiešanu konkrētā apgabalā un iziešanu no tā;

| g) | datu nosūtīšanu piekrastes dalībvalstij; |
| --- | --- |

g)

datu nosūtīšanu piekrastes dalībvalstij;

| h) | pasākumiem, kas jāveic satelītnovērošanas iekārtas tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā; |
| --- | --- |

h)

pasākumiem, kas jāveic satelītnovērošanas iekārtas tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā;

| i) | datu nesaņemšanu; |
| --- | --- |

i)

datu nesaņemšanu;

| j) | zvejas darbību uzraudzību un reģistrēšanu; |
| --- | --- |

j)

zvejas darbību uzraudzību un reģistrēšanu;

| k) | Komisijas piekļuvi datiem. |
| --- | --- |

k)

Komisijas piekļuvi datiem.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.” [Gr. 8]

| b) | pievieno šādu punktu:
  “11.   Noteikumus par formātu, kādā notiek kuģu satelītnovērošanas sistēmas datu elektroniska pārraidīšana no karoga dalībvalsts piekrastes dalībvalstij, Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“11.   Noteikumus par formātu, kādā notiek kuģu satelītnovērošanas sistēmas datu elektroniska pārraidīšana no karoga dalībvalsts piekrastes dalībvalstij, Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (6) | regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:
  “13. pants
  Jaunās tehnoloģijas
  1.   Saskaņā ar Līgumu var pieņemt pasākumus, kas uzliek pienākumu izmantot elektroniskas uzraudzības ierīces un līdzekļus izsekojamības nodrošināšanai, piemēram, ģenētisko analīzi. Lai novērtētu izmantojamo tehnoloģiju, dalībvalstis pēc pašu ierosmes vai sadarbībā ar Komisiju vai tās izraudzītu struktūru līdz 2013. gada 1. jūnijam īsteno izmēģinājuma projektus par līdzekļiem izsekojamības nodrošināšanai, piemēram, ģenētisko analīzi.
  2.   Saskaņā ar Līgumu
  un apspriežoties ar iesaistītajām pusēm,
  var nolemt ieviest citas jaunas zivsaimniecības kontroles metodes, ja attiecīgās tehnoloģijas rentablā veidā nodrošina kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu labāku ievērošanu.”; [Gr. 9] |
| --- | --- |

(6)

regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:

“13. pants

Jaunās tehnoloģijas

1.   Saskaņā ar Līgumu var pieņemt pasākumus, kas uzliek pienākumu izmantot elektroniskas uzraudzības ierīces un līdzekļus izsekojamības nodrošināšanai, piemēram, ģenētisko analīzi. Lai novērtētu izmantojamo tehnoloģiju, dalībvalstis pēc pašu ierosmes vai sadarbībā ar Komisiju vai tās izraudzītu struktūru līdz 2013. gada 1. jūnijam īsteno izmēģinājuma projektus par līdzekļiem izsekojamības nodrošināšanai, piemēram, ģenētisko analīzi.

2.   Saskaņā ar Līgumu
  un apspriežoties ar iesaistītajām pusēm,
  var nolemt ieviest citas jaunas zivsaimniecības kontroles metodes, ja attiecīgās tehnoloģijas rentablā veidā nodrošina kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu labāku ievērošanu.”; [Gr. 9]

| (7) | regulas 14. pantu groza šādi:






  a) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “7.   Lai uzglabāto vai apstrādāto zivju svaru pārrēķinātu zivju dzīvsvarā, Savienības zvejas kuģu kapteiņi izmanto pārrēķina koeficientu. Minēto pārrēķina koeficientu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- | --- |

(7)

regulas 14. pantu groza šādi:

a)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Lai uzglabāto vai apstrādāto zivju svaru pārrēķinātu zivju dzīvsvarā, Savienības zvejas kuģu kapteiņi izmanto pārrēķina koeficientu. Minēto pārrēķina koeficientu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| b) | panta 10. punktu aizstāj ar šādu:
  “10.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:






  a) | zvejas žurnālu aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:

a)

zvejas žurnālu aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā;

| b) | paraugiem, kas jāizmanto, kārtojot zvejas žurnālus papīra formā; |
| --- | --- |

b)

paraugiem, kas jāizmanto, kārtojot zvejas žurnālus papīra formā;

| c) | norādījumiem par zvejas žurnālu aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā; |
| --- | --- |

c)

norādījumiem par zvejas žurnālu aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā;

| d) | zvejas žurnālu iesniegšanas termiņiem; |
| --- | --- |

d)

zvejas žurnālu iesniegšanas termiņiem;

| e) | šā panta 3. punktā noteiktās pielaides aprēķināšanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

e)

šā panta 3. punktā noteiktās pielaides aprēķināšanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| c) | pievieno šādu punktu:
  “11.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz prasību 16. panta 3. punktā un 25. panta 3. punktā minētiem zvejas kuģiem aizpildīt un iesniegt zvejas žurnāla datus papīra formā.”; |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“11.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz prasību 16. panta 3. punktā un 25. panta 3. punktā minētiem zvejas kuģiem aizpildīt un iesniegt zvejas žurnāla datus papīra formā.”;

| (8) | regulas 15. pantu groza šādi:






  a) | pievieno šādu punktu:
  “1.a   Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģus izmanto tikai akvakultūrā, ir atbrīvoti no 1. punkta prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

(8)

regulas 15. pantu groza šādi:

a)

pievieno šādu punktu:

“1.a   Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģus izmanto tikai akvakultūrā, ir atbrīvoti no 1. punkta prasībām.”;

| b) | panta 9. punktu aizstāj ar šādiem:
  “9.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:






  a) | noteikumiem, kas piemērojami elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 9. punktu aizstāj ar šādiem:

“9.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:

a)

noteikumiem, kas piemērojami elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā;

| b) | pasākumiem, kas jāveic datu nesaņemšanas gadījumā; |
| --- | --- |

b)

pasākumiem, kas jāveic datu nesaņemšanas gadījumā;

| c) | piekļuvi datiem un pasākumiem, kas jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta. |
| --- | --- |

c)

piekļuvi datiem un pasākumiem, kas jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta.

10.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:

| a) | prasību Savienības zvejas kuģos uzstādīt elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu; |
| --- | --- |

a)

prasību Savienības zvejas kuģos uzstādīt elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu;

| b) | formātu, kādā dati no Savienības zvejas kuģa jānosūta tā karoga valsts kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

formātu, kādā dati no Savienības zvejas kuģa jānosūta tā karoga valsts kompetentajām iestādēm;

| c) | atbildes ziņojumiem no iestādēm; |
| --- | --- |

c)

atbildes ziņojumiem no iestādēm;

| d) | datiem par elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību; |
| --- | --- |

d)

datiem par elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību;

| e) | formātu, kādā veicama informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

e)

formātu, kādā veicama informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm;

| f) | datu apmaiņu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

f)

datu apmaiņu starp dalībvalstīm;

| g) | vienīgās iestādes uzdevumiem; |
| --- | --- |

g)

vienīgās iestādes uzdevumiem;

| h) | datu nosūtīšanas biežumu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

h)

datu nosūtīšanas biežumu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (9) | regulas 16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Lai veiktu 1. punktā minēto uzraudzību, katra dalībvalsts sagatavo paraugu ņemšanas plānu, kas pamatojas uz metodiku, kuru Komisija pieņēmusi ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, un ir paredzēts, lai noteiktu kuģu grupas un riska pakāpes un novērtētu nozveju, un katru gadu līdz 31. janvārim nosūta to Komisijai, norādot šā plāna izstrādē izmantotās metodes. Paraugu ņemšanas plāni ir pēc iespējas nemainīgi laikā un standartizēti attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos.”; |
| --- | --- |

(9)

regulas 16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Lai veiktu 1. punktā minēto uzraudzību, katra dalībvalsts sagatavo paraugu ņemšanas plānu, kas pamatojas uz metodiku, kuru Komisija pieņēmusi ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, un ir paredzēts, lai noteiktu kuģu grupas un riska pakāpes un novērtētu nozveju, un katru gadu līdz 31. janvārim nosūta to Komisijai, norādot šā plāna izstrādē izmantotās metodes. Paraugu ņemšanas plāni ir pēc iespējas nemainīgi laikā un standartizēti attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos.”;

| (10) | regulas 17. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota

  var
  pieņemt deleģētos

  īstenošanas
  aktus, lai uz ierobežotu, bet pagarināmu laikposmu atbrīvotu

  atbrīvojot
  konkrētu kategoriju zvejas kuģus no 1. punktā minētā pienākuma vai paredzētu

  paredzēt
  citu paziņošanas laikposmu, ņemot vērā zvejas produktu veidu un attālumu starp zvejas vietām, izkraušanas vietām un ostām, kurās attiecīgie kuģi reģistrēti.


  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”; [Gr. 10] |
| --- | --- |

(10)

regulas 17. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota

  var
  pieņemt deleģētos

  īstenošanas
  aktus, lai uz ierobežotu, bet pagarināmu laikposmu atbrīvotu

  atbrīvojot
  konkrētu kategoriju zvejas kuģus no 1. punktā minētā pienākuma vai paredzētu

  paredzēt
  citu paziņošanas laikposmu, ņemot vērā zvejas produktu veidu un attālumu starp zvejas vietām, izkraušanas vietām un ostām, kurās attiecīgie kuģi reģistrēti.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  ”; [Gr. 10]

| (11) | regulas 21. pantu groza šādi:






  a) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai uz ierobežotu, bet pagarināmu laikposmu atbrīvotu konkrētu kategoriju zvejas kuģus no 1. punktā minētā pienākuma vai paredzētu citu paziņošanas laikposmu, ņemot vērā zvejas produktu veidu un attālumu starp zvejas vietām, citā kuģī pārkraušanas vietām un ostām, kurās attiecīgie kuģi reģistrēti.”; |
| --- | --- | --- |

(11)

regulas 21. pantu groza šādi:

a)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai uz ierobežotu, bet pagarināmu laikposmu atbrīvotu konkrētu kategoriju zvejas kuģus no 1. punktā minētā pienākuma vai paredzētu citu paziņošanas laikposmu, ņemot vērā zvejas produktu veidu un attālumu starp zvejas vietām, citā kuģī pārkraušanas vietām un ostām, kurās attiecīgie kuģi reģistrēti.”;

| b) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “7.   Sīki izstrādātus noteikumus par:






  a) | pārkraušanas deklarācijas aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Sīki izstrādātus noteikumus par:

a)

pārkraušanas deklarācijas aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā;

| b) | paraugiem, kas jāizmanto, sagatavojot pārkraušanas deklarācijas papīra formā; |
| --- | --- |

b)

paraugiem, kas jāizmanto, sagatavojot pārkraušanas deklarācijas papīra formā;

| c) | norādījumiem par pārkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā; |
| --- | --- |

c)

norādījumiem par pārkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā;

| d) | termiņiem, kādā iesniedzamas pārkraušanas deklarācijas papīra formā; |
| --- | --- |

d)

termiņiem, kādā iesniedzamas pārkraušanas deklarācijas papīra formā;

| e) | papīra formā sagatavotas pārkraušanas deklarācijas nodošanu; |
| --- | --- |

e)

papīra formā sagatavotas pārkraušanas deklarācijas nodošanu;

| f) | šā panta 3. punktā noteiktās pielaides aprēķināšanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

f)

šā panta 3. punktā noteiktās pielaides aprēķināšanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (12) | regulas 22. pantu groza šādi:






  a) | pievieno šādu punktu:
  “1.a   Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģus izmanto tikai akvakultūrā, ir atbrīvoti no 1. punkta prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

(12)

regulas 22. pantu groza šādi:

a)

pievieno šādu punktu:

“1.a   Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģus izmanto tikai akvakultūrā, ir atbrīvoti no 1. punkta prasībām.”;

| b) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “7.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:






  a) | noteikumiem, kas piemērojami elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:

a)

noteikumiem, kas piemērojami elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā;

| b) | pasākumiem, kas jāveic datu nesaņemšanas gadījumā; |
| --- | --- |

b)

pasākumiem, kas jāveic datu nesaņemšanas gadījumā;

| c) | piekļuvi datiem un pasākumiem, kas jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta.”; |
| --- | --- |

c)

piekļuvi datiem un pasākumiem, kas jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta.”;

| c) | pievieno šādu punktu:
  “8.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:






  a) | prasību Savienības zvejas kuģos uzstādīt elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“8.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:

a)

prasību Savienības zvejas kuģos uzstādīt elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu;

| b) | formātu, kādā dati no Savienības zvejas kuģa jānosūta tā karoga valsts kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

formātu, kādā dati no Savienības zvejas kuģa jānosūta tā karoga valsts kompetentajām iestādēm;

| c) | atbildes ziņojumiem; |
| --- | --- |

c)

atbildes ziņojumiem;

| d) | datiem par elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību; |
| --- | --- |

d)

datiem par elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību;

| e) | formātu, kādā veicama informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

e)

formātu, kādā veicama informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm;

| f) | datu apmaiņu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

f)

datu apmaiņu starp dalībvalstīm;

| g) | vienīgās iestādes uzdevumiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

g)

vienīgās iestādes uzdevumiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (13) | regulas 23. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:






  a) | izkraušanas deklarāciju aizpildīšanu papīra formā; |
| --- | --- | --- |

(13)

regulas 23. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:

a)

izkraušanas deklarāciju aizpildīšanu papīra formā;

| b) | paraugiem, kas jāizmanto, sagatavojot izkraušanas deklarācijas papīra formā; |
| --- | --- |

b)

paraugiem, kas jāizmanto, sagatavojot izkraušanas deklarācijas papīra formā;

| c) | norādījumiem par izkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā; |
| --- | --- |

c)

norādījumiem par izkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā;

| d) | izkraušanas deklarāciju iesniegšanas termiņiem; |
| --- | --- |

d)

izkraušanas deklarāciju iesniegšanas termiņiem;

| e) | zvejas darbībām, kurās iesaistījušies divi vai vairāki Savienības zvejas kuģi. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

e)

zvejas darbībām, kurās iesaistījušies divi vai vairāki Savienības zvejas kuģi. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (14) | regulas 24. pantu groza šādi:






  a) | pievieno šādu punktu:
  “1.a   Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģus izmanto tikai akvakultūrā, ir atbrīvoti no 1. punkta prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

(14)

regulas 24. pantu groza šādi:

a)

pievieno šādu punktu:

“1.a   Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģus izmanto tikai akvakultūrā, ir atbrīvoti no 1. punkta prasībām.”;

| b) | panta 8. punktu aizstāj ar šādu:
  “8.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota

  var
  pieņemt deleģētos

  īstenošanas
  aktus attiecībā uz:






  a) | noteikumiem, kas piemērojami elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota

  var
  pieņemt deleģētos

  īstenošanas
  aktus attiecībā uz:

a)

noteikumiem, kas piemērojami elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā;

| b) | pasākumiem, kas jāveic datu nesaņemšanas gadījumā; |
| --- | --- |

b)

pasākumiem, kas jāveic datu nesaņemšanas gadījumā;

| c) | piekļuvi datiem un pasākumiem, kas jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta. |
| --- | --- |

c)

piekļuvi datiem un pasākumiem, kas jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; [Gr. 11]

| c) | pievieno šādu punktu:
  “9.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:






  a) | prasību Savienības zvejas kuģos uzstādīt elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“9.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:

a)

prasību Savienības zvejas kuģos uzstādīt elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu;

| b) | formātu, kādā dati no Savienības zvejas kuģa jānosūta tā karoga valsts kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

formātu, kādā dati no Savienības zvejas kuģa jānosūta tā karoga valsts kompetentajām iestādēm;

| c) | atbildes ziņojumiem; |
| --- | --- |

c)

atbildes ziņojumiem;

| d) | datiem par elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību; |
| --- | --- |

d)

datiem par elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību;

| e) | formātu, kādā veicama informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

e)

formātu, kādā veicama informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm;

| f) | datu apmaiņu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

f)

datu apmaiņu starp dalībvalstīm;

| g) | vienīgās iestādes uzdevumiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

g)

vienīgās iestādes uzdevumiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (15) | regulas 25. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Lai veiktu 1. punktā minēto uzraudzību, katra dalībvalsts sagatavo paraugu ņemšanas plānu, kas pamatojas uz metodiku, kuru Komisija pieņēmusi ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, un ir paredzēts, lai noteiktu kuģu grupas un riska pakāpes un novērtētu nozveju, un katru gadu līdz 31. janvārim nosūta to Komisijai, norādot šā plāna izstrādē izmantotās metodes. Paraugu ņemšanas plāni ir pēc iespējas nemainīgi laikā un standartizēti attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos.”; |
| --- | --- |

(15)

regulas 25. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Lai veiktu 1. punktā minēto uzraudzību, katra dalībvalsts sagatavo paraugu ņemšanas plānu, kas pamatojas uz metodiku, kuru Komisija pieņēmusi ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, un ir paredzēts, lai noteiktu kuģu grupas un riska pakāpes un novērtētu nozveju, un katru gadu līdz 31. janvārim nosūta to Komisijai, norādot šā plāna izstrādē izmantotās metodes. Paraugu ņemšanas plāni ir pēc iespējas nemainīgi laikā un standartizēti attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos.”;

| (16) | regulas 28. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja tā nolemts saskaņā ar Līgumu, Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģi nav aprīkoti ar funkcionējošu kuģu satelītnovērošanas sistēmu, kā minēts 9. pantā, vai kuri nenosūta zvejas žurnāla datus elektroniski, kā minēts 15. pantā, un uz kuriem attiecas zvejas piepūles režīms, tieši pirms katras ieiešanas ģeogrāfiskajā apgabalā, uz ko attiecas zvejas piepūles režīms, vai pirms iziešanas no tā savas karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm un, attiecīgā gadījumā, piekrastes dalībvalstij pa teleksu, faksu, telefonu vai elektronisko pastu, ko saņēmējs pienācīgi reģistrē, vai pa radio, izmantojot radiostaciju, kas saskaņā ar Savienības noteikumiem apstiprināta šādu ziņojumu saņemšanai, zvejas piepūles ziņojuma formā dara zināmu šādu informāciju:”; |
| --- | --- | --- |

(16)

regulas 28. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“1.   Ja tā nolemts saskaņā ar Līgumu, Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģi nav aprīkoti ar funkcionējošu kuģu satelītnovērošanas sistēmu, kā minēts 9. pantā, vai kuri nenosūta zvejas žurnāla datus elektroniski, kā minēts 15. pantā, un uz kuriem attiecas zvejas piepūles režīms, tieši pirms katras ieiešanas ģeogrāfiskajā apgabalā, uz ko attiecas zvejas piepūles režīms, vai pirms iziešanas no tā savas karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm un, attiecīgā gadījumā, piekrastes dalībvalstij pa teleksu, faksu, telefonu vai elektronisko pastu, ko saņēmējs pienācīgi reģistrē, vai pa radio, izmantojot radiostaciju, kas saskaņā ar Savienības noteikumiem apstiprināta šādu ziņojumu saņemšanai, zvejas piepūles ziņojuma formā dara zināmu šādu informāciju:”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Sīki izstrādātus noteikumus par zvejas piepūles ziņojumu nosūtīšanu Komisija var noteikt ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Sīki izstrādātus noteikumus par zvejas piepūles ziņojumu nosūtīšanu Komisija var noteikt ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (17) | regulas 32. pantu svītro; |
| --- | --- |

(17)

regulas 32. pantu svītro;

| (18) | regulas 33. pantu groza šādi:






  a) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “7.   Neskarot XII sadaļu, dalībvalstis līdz 2011. gada 30. jūnijam var īstenot izmēģinājuma projektus ar Komisiju un tās izraudzītu struktūru par attālu reāllaika piekļuvi dalībvalstu datiem, kas reģistrēti un apstiprināti atbilstīgi šai regulai. Tiek apsvērts un testēts datu piekļuves veids un procedūras. Dalībvalstis līdz 2011. gada 1. janvārim informē Komisiju par to, vai tās plāno veikt izmēģinājuma projektus. No 2012. gada 1. janvāra saskaņā ar Līgumu var nolemt paredzēt citu veidu un biežumu, kādā datus nosūta Komisijai.”; |
| --- | --- | --- |

(18)

regulas 33. pantu groza šādi:

a)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Neskarot XII sadaļu, dalībvalstis līdz 2011. gada 30. jūnijam var īstenot izmēģinājuma projektus ar Komisiju un tās izraudzītu struktūru par attālu reāllaika piekļuvi dalībvalstu datiem, kas reģistrēti un apstiprināti atbilstīgi šai regulai. Tiek apsvērts un testēts datu piekļuves veids un procedūras. Dalībvalstis līdz 2011. gada 1. janvārim informē Komisiju par to, vai tās plāno veikt izmēģinājuma projektus. No 2012. gada 1. janvāra saskaņā ar Līgumu var nolemt paredzēt citu veidu un biežumu, kādā datus nosūta Komisijai.”;

| b) | panta 10. punktu aizstāj ar šādu:
  “10.   Formātu, kādā nosūtāmi šajā pantā minētie dati, Komisija var noteikt ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

b)

panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Formātu, kādā nosūtāmi šajā pantā minētie dati, Komisija var noteikt ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (19) | regulas 36. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja Komisija uz 35. pantā minētās informācijas pamata vai pēc pašas ierosmes konstatē, ka Savienībai, dalībvalstij vai dalībvalstu grupai pieejamās zvejas iespējas var uzskatīt par pilnībā izmantotām, Komisija informē par to attiecīgās dalībvalstis un ar īstenošanas aktiem aizliedz zvejas darbības attiecībā uz konkrēto apgabalu, zvejas rīku, krājumu, krājumu grupu vai konkrētajās zvejas darbībās iesaistīto floti.”; |
| --- | --- |

(19)

regulas 36. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja Komisija uz 35. pantā minētās informācijas pamata vai pēc pašas ierosmes konstatē, ka Savienībai, dalībvalstij vai dalībvalstu grupai pieejamās zvejas iespējas var uzskatīt par pilnībā izmantotām, Komisija informē par to attiecīgās dalībvalstis un ar īstenošanas aktiem aizliedz zvejas darbības attiecībā uz konkrēto apgabalu, zvejas rīku, krājumu, krājumu grupu vai konkrētajās zvejas darbībās iesaistīto floti.”;

| (20) | regulas 37. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja netiek novērsts kaitējums, kas nodarīts dalībvalstij, kurai aizliedza zvejot, pirms tās zvejas iespējas bija pilnībā izmantotas, Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka pasākumus, kuru mērķis ir attiecīgi kompensēt nodarīto kaitējumu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minētie pasākumi var ietvert atvilkumus no ikvienas pārzvejojušās dalībvalsts zvejas iespējām un tādējādi atvilkto daudzumu atbilstīgu iedalīšanu dalībvalstīm, kuru zvejas darbības tika aizliegtas, pirms to zvejas iespējas bija pilnībā izmantotas.”; |
| --- | --- | --- |

(20)

regulas 37. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja netiek novērsts kaitējums, kas nodarīts dalībvalstij, kurai aizliedza zvejot, pirms tās zvejas iespējas bija pilnībā izmantotas, Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka pasākumus, kuru mērķis ir attiecīgi kompensēt nodarīto kaitējumu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minētie pasākumi var ietvert atvilkumus no ikvienas pārzvejojušās dalībvalsts zvejas iespējām un tādējādi atvilkto daudzumu atbilstīgu iedalīšanu dalībvalstīm, kuru zvejas darbības tika aizliegtas, pirms to zvejas iespējas bija pilnībā izmantotas.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Sīki izstrādātus noteikumus par nodarītā kaitējuma paziņošanu, par to dalībvalstu noteikšanu, kurām nodarīts kaitējums, un kaitējuma apmēra noteikšanu, par pārzvejojušo dalībvalstu un pārzvejoto zivju daudzumu noteikšanu, par atvilkumiem, kuri no pārzvejojušo dalībvalstu zvejas iespējām jāveic proporcionāli pārsniegtajām zvejas iespējām, par to dalībvalstu zvejas iespēju papildinājumiem, kam nodarīts kaitējums, proporcionāli nodarītajam kaitējumam, par datumiem, kuros papildinājumi un atvilkumi stājas spēkā, un, attiecīgā gadījumā, par citiem vajadzīgiem pasākumiem nodarītā kaitējuma kompensēšanai Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Sīki izstrādātus noteikumus par nodarītā kaitējuma paziņošanu, par to dalībvalstu noteikšanu, kurām nodarīts kaitējums, un kaitējuma apmēra noteikšanu, par pārzvejojušo dalībvalstu un pārzvejoto zivju daudzumu noteikšanu, par atvilkumiem, kuri no pārzvejojušo dalībvalstu zvejas iespējām jāveic proporcionāli pārsniegtajām zvejas iespējām, par to dalībvalstu zvejas iespēju papildinājumiem, kam nodarīts kaitējums, proporcionāli nodarītajam kaitējumam, par datumiem, kuros papildinājumi un atvilkumi stājas spēkā, un, attiecīgā gadījumā, par citiem vajadzīgiem pasākumiem nodarītā kaitējuma kompensēšanai Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (21) | regulas 38. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt sīki izstrādātus šā panta piemērošanas noteikumus attiecībā uz:






  a) | zvejas kuģu reģistrāciju; |
| --- | --- | --- |

(21)

regulas 38. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt sīki izstrādātus šā panta piemērošanas noteikumus attiecībā uz:

a)

zvejas kuģu reģistrāciju;

| b) | zvejas kuģu dzinēja jaudas verifikāciju; |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģu dzinēja jaudas verifikāciju;

| c) | zvejas kuģu tilpības verifikāciju; |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģu tilpības verifikāciju;

| d) | zvejas rīku veida, skaita un parametru verifikāciju. |
| --- | --- |

d)

zvejas rīku veida, skaita un parametru verifikāciju.

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (22) | regulas 40. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Sīki izstrādātus noteikumus par galvenā dzinēja jaudas sertificēšanu un galvenā dzinēja jaudas fizisko pārbaudi Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(22)

regulas 40. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Sīki izstrādātus noteikumus par galvenā dzinēja jaudas sertificēšanu un galvenā dzinēja jaudas fizisko pārbaudi Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (23) | regulas 41. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis pēc riska analīzes veic datu verifikāciju, lai pārliecinātos par dzinēja jaudas datu atbilstību, izmantojot visu informāciju, kas administrācijai pieejama par attiecīgā kuģa tehniskajiem parametriem. Minēto datu verifikāciju veic, izmantojot paraugu ņemšanas plānu, kas pamatojas uz metodiku, kuru Komisija pieņēmusi ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, un attiecas uz augsta riska kritērijiem, pēc nejaušības principa atlasīto paraugu lielumu un verificējamajiem tehniskajiem dokumentiem. Dalībvalstis jo īpaši pārbauda informāciju, kas ietverta:”; |
| --- | --- |

(23)

regulas 41. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis pēc riska analīzes veic datu verifikāciju, lai pārliecinātos par dzinēja jaudas datu atbilstību, izmantojot visu informāciju, kas administrācijai pieejama par attiecīgā kuģa tehniskajiem parametriem. Minēto datu verifikāciju veic, izmantojot paraugu ņemšanas plānu, kas pamatojas uz metodiku, kuru Komisija pieņēmusi ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, un attiecas uz augsta riska kritērijiem, pēc nejaušības principa atlasīto paraugu lielumu un verificējamajiem tehniskajiem dokumentiem. Dalībvalstis jo īpaši pārbauda informāciju, kas ietverta:”;

| (24) | regulas 43. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Kad saskaņā ar Līgumu tiek pieņemts daudzgadu plāns, var nolemt tajā iekļaut maksimālo apjomu, kurš piemērojams minētajā plānā ietverto sugu dzīvsvaram un pēc kura pārsniegšanas zvejas kuģim pieprasa izkraut nozveju apstiprinātā ostā vai vietā, kas atrodas tuvu krastam.”; |
| --- | --- | --- |

(24)

regulas 43. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kad saskaņā ar Līgumu tiek pieņemts daudzgadu plāns, var nolemt tajā iekļaut maksimālo apjomu, kurš piemērojams minētajā plānā ietverto sugu dzīvsvaram un pēc kura pārsniegšanas zvejas kuģim pieprasa izkraut nozveju apstiprinātā ostā vai vietā, kas atrodas tuvu krastam.”;

| b) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “7.   Dalībvalstis atbrīvo no 5. punkta c) apakšpunkta prasībām, ja valsts kontroles rīcības programmā, kas pieņemta saskaņā ar 46. pantu, ir iekļauts plāns par to, kā veikt kontroli apstiprinātajās ostās, kompetentajām iestādēm nodrošinot tādu pašu kontroles līmeni. Plānu uzskata par pietiekamu, ja Komisija to apstiprinājusi ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

b)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Dalībvalstis atbrīvo no 5. punkta c) apakšpunkta prasībām, ja valsts kontroles rīcības programmā, kas pieņemta saskaņā ar 46. pantu, ir iekļauts plāns par to, kā veikt kontroli apstiprinātajās ostās, kompetentajām iestādēm nodrošinot tādu pašu kontroles līmeni. Plānu uzskata par pietiekamu, ja Komisija to apstiprinājusi ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (25) | regulas 45. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Attiecīgo robežvērtību un datu nosūtīšanas biežumu, kas minēts 1. punktā, katrā daudzgadu plānā nosaka saskaņā ar Līgumu.”; |
| --- | --- |

(25)

regulas 45. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Attiecīgo robežvērtību un datu nosūtīšanas biežumu, kas minēts 1. punktā, katrā daudzgadu plānā nosaka saskaņā ar Līgumu.”;

| (26) | regulas 49. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Neskarot 44. pantu, saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai pieņemtu noteikumus par pienākumu turēt uz kuģa apstrādātu produktu uzglabāšanas plānu (pa sugām), kurā norādīts, kurā kravas tilpnes vietā tie atrodas.”; |
| --- | --- |

(26)

regulas 49. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Neskarot 44. pantu, saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai pieņemtu noteikumus par pienākumu turēt uz kuģa apstrādātu produktu uzglabāšanas plānu (pa sugām), kurā norādīts, kurā kravas tilpnes vietā tie atrodas.”;

| (27) | regulas 50. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Savienības zvejas kuģu un trešo valstu zvejas kuģu zvejas darbības zvejas zonās, kuras saskaņā ar Līgumu ir noteiktas par zvejai ierobežotām teritorijām, kontrolē piekrastes dalībvalsts zvejas uzraudzības centrs, kam ir sistēma, lai pamanītu un reģistrētu kuģu ieiešanu zvejai ierobežotā teritorijā, tās šķērsošanu tranzītā un iziešanu no tās.
  2.   Papildus 1. punktā minētajam saskaņā ar Līgumu tiek noteikta diena, no kuras uz zvejas kuģiem ir operatīva sistēma, kas brīdina kapteini par ieiešanu zvejai ierobežotā teritorijā un iziešanu no tās.”; |
| --- | --- |

(27)

regulas 50. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Savienības zvejas kuģu un trešo valstu zvejas kuģu zvejas darbības zvejas zonās, kuras saskaņā ar Līgumu ir noteiktas par zvejai ierobežotām teritorijām, kontrolē piekrastes dalībvalsts zvejas uzraudzības centrs, kam ir sistēma, lai pamanītu un reģistrētu kuģu ieiešanu zvejai ierobežotā teritorijā, tās šķērsošanu tranzītā un iziešanu no tās.

2.   Papildus 1. punktā minētajam saskaņā ar Līgumu tiek noteikta diena, no kuras uz zvejas kuģiem ir operatīva sistēma, kas brīdina kapteini par ieiešanu zvejai ierobežotā teritorijā un iziešanu no tās.”;

| (28) | regulas 51. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Kad sasniegts konkrētas sugas vai sugu grupas nozvejas robežlielums, attiecīgajā apgabalā saskaņā ar šo iedaļu uz laiku nosaka zvejas liegumu. Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu konkrētas sugas vai sugu grupas, kurām piemēro nozvejas robežlielumu, ņemot vērā nozvejas sastāvu sugu un/vai zivju garuma ziņā konkrētos apgabalos un/vai zvejniecībās.”; |
| --- | --- | --- |

(28)

regulas 51. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kad sasniegts konkrētas sugas vai sugu grupas nozvejas robežlielums, attiecīgajā apgabalā saskaņā ar šo iedaļu uz laiku nosaka zvejas liegumu. Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu konkrētas sugas vai sugu grupas, kurām piemēro nozvejas robežlielumu, ņemot vērā nozvejas sastāvu sugu un/vai zivju garuma ziņā konkrētos apgabalos un/vai zvejniecībās.”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Nozvejas robežlielumu aprēķina kā konkrētas sugas vai sugu grupas procentuālo daļu vai svaru salīdzinājumā ar attiecīgo zivju kopējo nozveju vienā zvejas rīku iemetienā, pamatojoties uz paraugu ņemšanas metodiku, kuru Komisija noteikusi ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, un ir paredzēta, lai noteiktu apgabalus, kuros pastāv robežlieluma sasniegšanas risks, un verificētu robežlieluma sasniegšanu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Nozvejas robežlielumu aprēķina kā konkrētas sugas vai sugu grupas procentuālo daļu vai svaru salīdzinājumā ar attiecīgo zivju kopējo nozveju vienā zvejas rīku iemetienā, pamatojoties uz paraugu ņemšanas metodiku, kuru Komisija noteikusi ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, un ir paredzēta, lai noteiktu apgabalus, kuros pastāv robežlieluma sasniegšanas risks, un verificētu robežlieluma sasniegšanu.”;

| c) | panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu svītro;

| (29) | pēc 51. panta iekļauj šādu jaunu 51.a pantu:
  “51.a pants
  Sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi
  Sīki izstrādātus noteikumus par apgabaliem, kuros noteikts zvejas liegums reāllaikā, zvejas lieguma noteikšanu un informāciju par zvejas liegumiem reāllaikā Komisija var noteikt ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(29)

pēc 51. panta iekļauj šādu jaunu 51.a pantu:

“51.a pants

Sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi

Sīki izstrādātus noteikumus par apgabaliem, kuros noteikts zvejas liegums reāllaikā, zvejas lieguma noteikšanu un informāciju par zvejas liegumiem reāllaikā Komisija var noteikt ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (30) | regulas 52. pantu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja nozvejas apjoms divos secīgos zvejas rīku iemetienos pārsniedz nozvejas robežlielumu, zvejas kuģis pirms zvejas turpināšanas maina zvejas apgabalu, pārvietojoties par konkrētu attālumu no jebkuras iepriekšējā zvejas iemetiena vietas, un nekavējoties informē piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes.
  2.   Attālums, kas minēts 1. punktā, sākotnēji ir vismaz piecas jūras jūdzes un – attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, – divas jūras jūdzes.
  3.   
  Komisija ir pilnvarota pēc savas iniciatīvas vai pēc attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza 1. un 2. punktā minētos attālumus

  par 1. un 2. punktā minēto attālumu grozīšanu
  , ņemot vērā šādus elementus: [Gr. 12]







  — | pieejamais zinātniskais ieteikums |
| --- | --- | --- |

(30)

regulas 52. pantu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja nozvejas apjoms divos secīgos zvejas rīku iemetienos pārsniedz nozvejas robežlielumu, zvejas kuģis pirms zvejas turpināšanas maina zvejas apgabalu, pārvietojoties par konkrētu attālumu no jebkuras iepriekšējā zvejas iemetiena vietas, un nekavējoties informē piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes.

2.   Attālums, kas minēts 1. punktā, sākotnēji ir vismaz piecas jūras jūdzes un – attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, – divas jūras jūdzes.

3.   
  Komisija ir pilnvarota pēc savas iniciatīvas vai pēc attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza 1. un 2. punktā minētos attālumus

  par 1. un 2. punktā minēto attālumu grozīšanu
  , ņemot vērā šādus elementus: [Gr. 12]

—

pieejamais zinātniskais ieteikums

| — | un inspekcijas ziņojuma secinājumi par apgabalu, kuram ir noteikti nozvejas robežlielumi.”; |
| --- | --- |

—

un inspekcijas ziņojuma secinājumi par apgabalu, kuram ir noteikti nozvejas robežlielumi.”;

| (31) | regulas 54. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Pamatojoties uz informāciju, kas liecina, ka nozvejas robežlielums ir sasniegts, Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt apgabalu, kurā uz laiku jānosaka zvejas liegums, ja piekrastes dalībvalsts pati nav noteikusi šādu liegumu.”; |
| --- | --- |

(31)

regulas 54. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Pamatojoties uz informāciju, kas liecina, ka nozvejas robežlielums ir sasniegts, Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt apgabalu, kurā uz laiku jānosaka zvejas liegums, ja piekrastes dalībvalsts pati nav noteikusi šādu liegumu.”;

| (32) | regulas 55. panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:
  “4.   
  Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē 3. punktā minētās atpūtas zvejas bioloģisko ietekmi.
  Ja, pamatojoties uz 3. punktā minētās atpūtas zvejas bioloģiskās ietekmes zinātnisku novērtējumu, tiek konstatēts, ka atpūtas zvejai ir ievērojama ietekme, saskaņā ar Līgumu var noteikt pārvaldības pasākumus, piemēram, zvejas atļaujas un nozvejas deklarācijas. [Gr. 13]

  5.   Sīki izstrādātus noteikumus par 3. punktā minēto paraugu ņemšanas plānu izstrādi un paraugu ņemšanas plānu paziņošanu un novērtēšanu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(32)

regulas 55. panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“4.   
  Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē 3. punktā minētās atpūtas zvejas bioloģisko ietekmi.
  Ja, pamatojoties uz 3. punktā minētās atpūtas zvejas bioloģiskās ietekmes zinātnisku novērtējumu, tiek konstatēts, ka atpūtas zvejai ir ievērojama ietekme, saskaņā ar Līgumu var noteikt pārvaldības pasākumus, piemēram, zvejas atļaujas un nozvejas deklarācijas. [Gr. 13]

5.   Sīki izstrādātus noteikumus par 3. punktā minēto paraugu ņemšanas plānu izstrādi un paraugu ņemšanas plānu paziņošanu un novērtēšanu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (33) | regulas 58. pantu groza šādi:






  a) | pievieno šādus punktus:
  “7.a   Informāciju, kas norādīta 5. punkta a)–f) apakšpunktā, nepiemēro:






  a) | importētiem zvejas un akvakultūras produktiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 12. panta 5. punktu neietilpst nozvejas sertifikāta darbības jomā; |
| --- | --- | --- | --- |

(33)

regulas 58. pantu groza šādi:

a)

pievieno šādus punktus:

“7.a   Informāciju, kas norādīta 5. punkta a)–f) apakšpunktā, nepiemēro:

a)

importētiem zvejas un akvakultūras produktiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 12. panta 5. punktu neietilpst nozvejas sertifikāta darbības jomā;

| b) | zvejas un akvakultūras produktiem, kas iegūti vai audzēti saldūdenī; |
| --- | --- |

b)

zvejas un akvakultūras produktiem, kas iegūti vai audzēti saldūdenī;

| c) | dekoratīvām zivīm, vēžveidīgajiem un gliemjiem. |
| --- | --- |

c)

dekoratīvām zivīm, vēžveidīgajiem un gliemjiem.

7.b   Informāciju, kas norādīta 5. punkta a)–h) apakšpunktā, nepiemēro zvejas un akvakultūras produktiem, uz ko attiecas Kombinētās nomenklatūras tarifa pozīcijas 1604 un 1605.”;

| b) | panta 8. un 9. punktu aizstāj ar šādiem:
  “8.   Šajā pantā izklāstītās prasības dalībvalstis var nepiemērot maziem produktu daudzumiem, kurus no zvejas kuģa tieši pārdod patērētājiem, ja šo daudzumu vērtība ir neliela.
  9.   Vērtība, kas minēta 8. punktā, sākotnēji nepārsniedz EUR 50 dienā.
  10.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:






  a) | to zvejas un akvakultūras produktu noteikšanu, kuriem piemēro šo pantu; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 8. un 9. punktu aizstāj ar šādiem:

“8.   Šajā pantā izklāstītās prasības dalībvalstis var nepiemērot maziem produktu daudzumiem, kurus no zvejas kuģa tieši pārdod patērētājiem, ja šo daudzumu vērtība ir neliela.

9.   Vērtība, kas minēta 8. punktā, sākotnēji nepārsniedz EUR 50 dienā.

10.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:

a)

to zvejas un akvakultūras produktu noteikšanu, kuriem piemēro šo pantu;

| b) | informācijas fizisku pievienošanu zvejas un akvakultūras produktiem; |
| --- | --- |

b)

informācijas fizisku pievienošanu zvejas un akvakultūras produktiem;

| c) | sadarbību starp dalībvalstīm saistībā ar piekļuvi informācijai, kas pievienota partijai vai ko fiziski nosūta kopā ar partiju; |
| --- | --- |

c)

sadarbību starp dalībvalstīm saistībā ar piekļuvi informācijai, kas pievienota partijai vai ko fiziski nosūta kopā ar partiju;

| d) | to zvejas un akvakultūras produktu noteikšanu, kam nepiemēro dažus šā panta noteikumus; |
| --- | --- |

d)

to zvejas un akvakultūras produktu noteikšanu, kam nepiemēro dažus šā panta noteikumus;

| e) | informāciju par attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu; |
| --- | --- |

e)

informāciju par attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu;

| f) | šā panta 9. punktā paredzētās vērtības grozīšanu.”. |
| --- | --- |

f)

šā panta 9. punktā paredzētās vērtības grozīšanu.”.

| g) | patērētājiem pieejamo informāciju par zvejas un akvakultūras produktiem.”;
  [Gr. 14] |
| --- | --- |

g)

patērētājiem pieejamo informāciju par zvejas un akvakultūras produktiem.”;
  [Gr. 14]

| (34) | regulas 59. panta 3. punktu aizstāj ar šādiem:
  “3.   Pircēju, kas iegādājas zvejas produktus, kuru apjoms nepārsniedz konkrētu svara robežlielumu un kurus pēc tam nelaiž tirgū, bet izmanto tikai privātam patēriņam, atbrīvo no šā panta prasībām.
  4.   Svara robežlielums, kas minēts 3. punktā, sākotnēji nepārsniedz 30 kg dienā.
  5.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz 4. punktā minētā svara robežlieluma grozīšanu, ņemot vērā attiecīgā krājuma stāvokli.”; |
| --- | --- |

(34)

regulas 59. panta 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Pircēju, kas iegādājas zvejas produktus, kuru apjoms nepārsniedz konkrētu svara robežlielumu un kurus pēc tam nelaiž tirgū, bet izmanto tikai privātam patēriņam, atbrīvo no šā panta prasībām.

4.   Svara robežlielums, kas minēts 3. punktā, sākotnēji nepārsniedz 30 kg dienā.

5.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz 4. punktā minētā svara robežlieluma grozīšanu, ņemot vērā attiecīgā krājuma stāvokli.”;

| (35) | regulas 60. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalsts nodrošina to, ka visi zvejas produkti tiek nosvērti kompetento iestāžu apstiprinātās sistēmās, ja vien tā nav pieņēmusi Komisijas apstiprinātu paraugu ņemšanas plānu, kas pamatojas uz riska izvērtējuma metodiku, kuru Komisija noteikusi ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, un ir paredzēts, lai noteiktu paraugu lielumu, riska pakāpes, riska kritērijus un vērā ņemamo informāciju.”; |
| --- | --- | --- |

(35)

regulas 60. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalsts nodrošina to, ka visi zvejas produkti tiek nosvērti kompetento iestāžu apstiprinātās sistēmās, ja vien tā nav pieņēmusi Komisijas apstiprinātu paraugu ņemšanas plānu, kas pamatojas uz riska izvērtējuma metodiku, kuru Komisija noteikusi ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, un ir paredzēts, lai noteiktu paraugu lielumu, riska pakāpes, riska kritērijus un vērā ņemamo informāciju.”;

| b) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “7.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:






  a) | to svēršanas procedūru noteikšanu, ko piemēro izkrāvumiem no Savienības zvejas kuģiem un pārkrāvumiem citā kuģī, kuros iesaistīti Savienības zvejas kuģi, kā arī zvejas produktu svēršanai uz Savienības zvejas kuģiem ES ūdeņos; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:

a)

to svēršanas procedūru noteikšanu, ko piemēro izkrāvumiem no Savienības zvejas kuģiem un pārkrāvumiem citā kuģī, kuros iesaistīti Savienības zvejas kuģi, kā arī zvejas produktu svēršanai uz Savienības zvejas kuģiem ES ūdeņos;

| b) | svēršanas datu reģistriem; |
| --- | --- |

b)

svēršanas datu reģistriem;

| c) | svēršanas laiku; |
| --- | --- |

c)

svēršanas laiku;

| d) | svēršanas sistēmām; |
| --- | --- |

d)

svēršanas sistēmām;

| e) | saldētu zvejas produktu svēršanu; |
| --- | --- |

e)

saldētu zvejas produktu svēršanu;

| f) | ledus un ūdens svara atskaitīšanu; |
| --- | --- |

f)

ledus un ūdens svara atskaitīšanu;

| g) | kompetento iestāžu piekļuvi svēršanas sistēmām, svēršanas datu reģistriem, rakstiskajām deklarācijām un telpām, kurās glabā vai apstrādā zvejas produktus; |
| --- | --- |

g)

kompetento iestāžu piekļuvi svēršanas sistēmām, svēršanas datu reģistriem, rakstiskajām deklarācijām un telpām, kurās glabā vai apstrādā zvejas produktus;

| h) | īpašiem dažu pelaģisko sugu svēršanas noteikumiem par:






  i) | siļķu, makreļu un stavridu nozveju svēršanas procedūru noteikšanu, |
| --- | --- | --- |

h)

īpašiem dažu pelaģisko sugu svēršanas noteikumiem par:

i)

siļķu, makreļu un stavridu nozveju svēršanas procedūru noteikšanu,

| ii) | ostām, kurās veic svēršanu, |
| --- | --- |

ii)

ostām, kurās veic svēršanu,

| iii) | kompetento iestāžu informēšanu pirms ieiešanas ostā, |
| --- | --- |

iii)

kompetento iestāžu informēšanu pirms ieiešanas ostā,

| iv) | izkraušanu, |
| --- | --- |

iv)

izkraušanu,

| v) | zvejas žurnālu, |
| --- | --- |

v)

zvejas žurnālu,

| vi) | publiskām svēršanas iekārtām, |
| --- | --- |

vi)

publiskām svēršanas iekārtām,

| vii) | privātām svēršanas iekārtām, |
| --- | --- |

vii)

privātām svēršanas iekārtām,

| viii) | saldētu zivju svēršanu, |
| --- | --- |

viii)

saldētu zivju svēršanu,

| ix) | svēršanas datu reģistru glabāšanu, |
| --- | --- |

ix)

svēršanas datu reģistru glabāšanu,

| x) | pārdošanas zīmi un pārņemšanas deklarāciju, |
| --- | --- |

x)

pārdošanas zīmi un pārņemšanas deklarāciju,

| xi) | kontrolpārbaudēm, |
| --- | --- |

xi)

kontrolpārbaudēm,

| xii) | svēršanas uzraudzību.”; |
| --- | --- |

xii)

svēršanas uzraudzību.”;

| (36) | regulas 61. pantu aizstāj ar šādu:
  “61. pants
  Zvejas produktu svēršana pēc to transportēšanas no izkraušanas vietas
  1.   Atkāpjoties no 60. panta 2. punkta, dalībvalstis var atļaut svērt zvejas produktus pēc transportēšanas no izkraušanas vietas, ja tos transportē uz galamērķi attiecīgās dalībvalsts teritorijā un ja minētā dalībvalsts ir pieņēmusi kontroles plānu, ko Komisija apstiprinājusi ar īstenošanas aktu. Minētais kontroles plāns pamatojas uz riska izvērtējuma metodiku, kas paredzēta paraugu lieluma, riska pakāpes, riska kritēriju un kontroles plānu satura noteikšanai. Šo paraugu ņemšanas metodiku Komisija pieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  2.   Atkāpjoties no 1. punkta, tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā zvejas produktus izkrauj, var atļaut minētos produktus pirms svēršanas nogādāt reģistrētiem pircējiem, reģistrētiem izsoļu namiem vai citām struktūrām vai personām, kas ir atbildīgas par zvejas produktu pirmo pārdošanu citā dalībvalstī. Šī atļauja ir saskaņā ar 94. pantā minēto attiecīgo dalībvalstu kopīgo kontroles programmu, kuru Komisija apstiprinājusi ar īstenošanas aktu. Minētā kopīgā kontroles programma pamatojas uz riska izvērtējuma metodiku, kas paredzēta paraugu lieluma, riska pakāpes, riska kritēriju un kontroles plānu satura noteikšanai. Šo paraugu ņemšanas metodiku Komisija pieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(36)

regulas 61. pantu aizstāj ar šādu:

“61. pants

Zvejas produktu svēršana pēc to transportēšanas no izkraušanas vietas

1.   Atkāpjoties no 60. panta 2. punkta, dalībvalstis var atļaut svērt zvejas produktus pēc transportēšanas no izkraušanas vietas, ja tos transportē uz galamērķi attiecīgās dalībvalsts teritorijā un ja minētā dalībvalsts ir pieņēmusi kontroles plānu, ko Komisija apstiprinājusi ar īstenošanas aktu. Minētais kontroles plāns pamatojas uz riska izvērtējuma metodiku, kas paredzēta paraugu lieluma, riska pakāpes, riska kritēriju un kontroles plānu satura noteikšanai. Šo paraugu ņemšanas metodiku Komisija pieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā zvejas produktus izkrauj, var atļaut minētos produktus pirms svēršanas nogādāt reģistrētiem pircējiem, reģistrētiem izsoļu namiem vai citām struktūrām vai personām, kas ir atbildīgas par zvejas produktu pirmo pārdošanu citā dalībvalstī. Šī atļauja ir saskaņā ar 94. pantā minēto attiecīgo dalībvalstu kopīgo kontroles programmu, kuru Komisija apstiprinājusi ar īstenošanas aktu. Minētā kopīgā kontroles programma pamatojas uz riska izvērtējuma metodiku, kas paredzēta paraugu lieluma, riska pakāpes, riska kritēriju un kontroles plānu satura noteikšanai. Šo paraugu ņemšanas metodiku Komisija pieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (37) | regulas 64. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Sīki izstrādātus noteikumus par sugas īpatņu skaita, produktu sagatavošanas veida un cenas norādīšanu pārdošanas zīmēs un par pārdošanas zīmju formātiem Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(37)

regulas 64. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Sīki izstrādātus noteikumus par sugas īpatņu skaita, produktu sagatavošanas veida un cenas norādīšanu pārdošanas zīmēs un par pārdošanas zīmju formātiem Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (38) | regulas 65. pantu aizstāj ar šādu:
  “65. pants
  Atbrīvojums no prasībām par pārdošanas zīmēm
  1.   Var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma iesniegt kompetentajām iestādēm vai citām dalībvalsts pilnvarotām struktūrām pārdošanas zīmi par zvejas produktiem, kas izkrauti no konkrētu 16. un 25. pantā minētu kategoriju Savienības zvejas kuģiem, vai par nelieliem izkrautu zvejas produktu daudzumiem. Minētais nelielais daudzums sākotnēji nepārsniedz 50 kg dzīvsvara ekvivalenta katrai sugai. Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai piešķirtu šādus atbrīvojumus un koriģētu nelielos daudzumus, ņemot vērā attiecīgā krājuma stāvokli.
  2.   Pircēju, kas iegādājas produktus, kuru apjoms nepārsniedz konkrētu svara robežlielumu un kurus pēc tam nelaiž tirgū, bet izmanto tikai privātam patēriņam, atbrīvo no 62., 63. un 64. panta noteikumiem. Minētais svara robežlielums sākotnēji nepārsniedz 30 kg. Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par minētā svara robežlieluma grozīšanu, ņemot vērā attiecīgā krājuma stāvokli.”; |
| --- | --- |

(38)

regulas 65. pantu aizstāj ar šādu:

“65. pants

Atbrīvojums no prasībām par pārdošanas zīmēm

1.   Var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma iesniegt kompetentajām iestādēm vai citām dalībvalsts pilnvarotām struktūrām pārdošanas zīmi par zvejas produktiem, kas izkrauti no konkrētu 16. un 25. pantā minētu kategoriju Savienības zvejas kuģiem, vai par nelieliem izkrautu zvejas produktu daudzumiem. Minētais nelielais daudzums sākotnēji nepārsniedz 50 kg dzīvsvara ekvivalenta katrai sugai. Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai piešķirtu šādus atbrīvojumus un koriģētu nelielos daudzumus, ņemot vērā attiecīgā krājuma stāvokli.

2.   Pircēju, kas iegādājas produktus, kuru apjoms nepārsniedz konkrētu svara robežlielumu un kurus pēc tam nelaiž tirgū, bet izmanto tikai privātam patēriņam, atbrīvo no 62., 63. un 64. panta noteikumiem. Minētais svara robežlielums sākotnēji nepārsniedz 30 kg. Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par minētā svara robežlieluma grozīšanu, ņemot vērā attiecīgā krājuma stāvokli.”;

| (39) | regulas 71. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Pārraudzības ziņojuma formātu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(39)

regulas 71. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Pārraudzības ziņojuma formātu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (40) | regulas 73. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja saskaņā ar Līgumu ir izveidota Savienības kontroles novērotāju sistēma, dalībvalstu iecelti kontroles novērotāji uz zvejas kuģiem pārbauda, vai zvejas kuģis ievēro kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus. Viņi izpilda visus novērotāju sistēmas uzdevumus un jo īpaši verificē un reģistrē kuģa zvejas darbības un attiecīgos dokumentus.”; |
| --- | --- | --- |

(40)

regulas 73. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja saskaņā ar Līgumu ir izveidota Savienības kontroles novērotāju sistēma, dalībvalstu iecelti kontroles novērotāji uz zvejas kuģiem pārbauda, vai zvejas kuģis ievēro kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus. Viņi izpilda visus novērotāju sistēmas uzdevumus un jo īpaši verificē un reģistrē kuģa zvejas darbības un attiecīgos dokumentus.”;

| b) | panta 9. punktu aizstāj ar šādu:
  “9.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus šādos ar kontroles novērotājiem saistītos jautājumos:






  a) | kuģu izraudzīšanās kontroles novērotāju sistēmas piemērošanai; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

“9.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus šādos ar kontroles novērotājiem saistītos jautājumos:

a)

kuģu izraudzīšanās kontroles novērotāju sistēmas piemērošanai;

| b) | sakaru sistēma; |
| --- | --- |

b)

sakaru sistēma;

| c) | noteikumi par kuģa drošību; |
| --- | --- |

c)

noteikumi par kuģa drošību;

| d) | pasākumi, ar kuriem nodrošina kontroles novērotāju neatkarību; |
| --- | --- |

d)

pasākumi, ar kuriem nodrošina kontroles novērotāju neatkarību;

| e) | kontroles novērotāju pienākumi; |
| --- | --- |

e)

kontroles novērotāju pienākumi;

| f) | izmēģinājumu projektu finansēšana.”; |
| --- | --- |

f)

izmēģinājumu projektu finansēšana.”;

| (41) | regulas 74. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz inspekcijas metodiku un veikšanu, arī par:






  a) | noteikumiem par to ierēdņu pilnvarošanu, kas atbildīgi par inspekcijas veikšanu jūrā vai uz sauszemes; |
| --- | --- | --- |

(41)

regulas 74. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz inspekcijas metodiku un veikšanu, arī par:

a)

noteikumiem par to ierēdņu pilnvarošanu, kas atbildīgi par inspekcijas veikšanu jūrā vai uz sauszemes;

| b) | to, kā dalībvalstis pieņem uz riska izvērtējumu balstītu pieeju inspicējamo objektu izvēlei; |
| --- | --- |

b)

to, kā dalībvalstis pieņem uz riska izvērtējumu balstītu pieeju inspicējamo objektu izvēlei;

| c) | kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes pasākumu koordinēšanu dalībvalstu starpā; |
| --- | --- |

c)

kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes pasākumu koordinēšanu dalībvalstu starpā;

| d) | ierēdņu pienākumiem pirms inspekcijas; |
| --- | --- |

d)

ierēdņu pienākumiem pirms inspekcijas;

| e) | to ierēdņu pienākumiem, kas pilnvaroti veikt inspekcijas; |
| --- | --- |

e)

to ierēdņu pienākumiem, kas pilnvaroti veikt inspekcijas;

| f) | dalībvalstu, Komisijas un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras pienākumiem; |
| --- | --- |

f)

dalībvalstu, Komisijas un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras pienākumiem;

| g) | īpašiem noteikumiem, kas piemērojami inspekcijām jūrā un ostā, transporta inspekcijām, tirgus inspekcijām.”; |
| --- | --- |

g)

īpašiem noteikumiem, kas piemērojami inspekcijām jūrā un ostā, transporta inspekcijām, tirgus inspekcijām.”;

| (42) | regulas 75. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz operatora un kapteiņa pienākumiem inspekciju laikā.”; |
| --- | --- |

(42)

regulas 75. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz operatora un kapteiņa pienākumiem inspekciju laikā.”;

| (43) | regulas 76. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Sīki izstrādātu kārtību saistībā ar kopīgiem noteikumiem par inspekcijas ziņojumu saturu, inspekcijas ziņojumu sagatavošanu un par inspekcijas ziņojuma kopijas nosūtīšanu operatoram Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(43)

regulas 76. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Sīki izstrādātu kārtību saistībā ar kopīgiem noteikumiem par inspekcijas ziņojumu saturu, inspekcijas ziņojumu sagatavošanu un par inspekcijas ziņojuma kopijas nosūtīšanu operatoram Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (44) | regulas 78. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Sīki izstrādātus noteikumus par elektroniskās datubāzes darbību un Komisijas piekļuvi tai Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(44)

regulas 78. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Sīki izstrādātus noteikumus par elektroniskās datubāzes darbību un Komisijas piekļuvi tai Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (45) | regulas 79. pantu aizstāj ar šādu:
  “79. pants
  Savienības inspektori
  1.   Savienības inspektoru sarakstu Komisija izveido ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  2.   Neskarot piekrastes dalībvalstu primāro atbildību, Savienības inspektori atbilstīgi šai regulai var veikt inspekcijas Savienības ūdeņos un uz Savienības zvejas kuģiem, kas atrodas ārpus Savienības ūdeņiem.
  3.   Savienības inspektorus var norīkot:






  a) | saskaņā ar 95. pantu pieņemto īpašo kontroles un inspekcijas programmu īstenošanai; |
| --- | --- | --- |

(45)

regulas 79. pantu aizstāj ar šādu:

“79. pants

Savienības inspektori

1.   Savienības inspektoru sarakstu Komisija izveido ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Neskarot piekrastes dalībvalstu primāro atbildību, Savienības inspektori atbilstīgi šai regulai var veikt inspekcijas Savienības ūdeņos un uz Savienības zvejas kuģiem, kas atrodas ārpus Savienības ūdeņiem.

3.   Savienības inspektorus var norīkot:

a)

saskaņā ar 95. pantu pieņemto īpašo kontroles un inspekcijas programmu īstenošanai;

| b) | starptautisku zivsaimniecības kontroles programmu īstenošanai, ja Savienība uzņēmusies saistības nodrošināt kontroli. |
| --- | --- |

b)

starptautisku zivsaimniecības kontroles programmu īstenošanai, ja Savienība uzņēmusies saistības nodrošināt kontroli.

4.   Savienības inspektoriem uzdevumu izpildes vajadzībām, ievērojot 5. punktu, nekavējoties nodrošina piekļuvi:

| a) | visām vietām uz Savienības zvejas kuģiem un uz citiem kuģiem, kuri veic zvejas darbības, publiskām telpām vai vietām un transportlīdzekļiem, un |
| --- | --- |

a)

visām vietām uz Savienības zvejas kuģiem un uz citiem kuģiem, kuri veic zvejas darbības, publiskām telpām vai vietām un transportlīdzekļiem, un

| b) | visai informācijai un dokumentiem, kas ir vajadzīgi viņu uzdevumu pildīšanai, jo īpaši zvejas žurnālam, izkraušanas deklarācijām, nozvejas sertifikātiem, pārkraušanas deklarācijai, pārdošanas zīmēm un citiem attiecīgiem dokumentiem,
  un to dara tikpat lielā mērā un atbilstīgi tiem pašiem nosacījumiem, kādi ir tās dalībvalsts ierēdņiem, kurā notiek inspekcija. |
| --- | --- |

b)

visai informācijai un dokumentiem, kas ir vajadzīgi viņu uzdevumu pildīšanai, jo īpaši zvejas žurnālam, izkraušanas deklarācijām, nozvejas sertifikātiem, pārkraušanas deklarācijai, pārdošanas zīmēm un citiem attiecīgiem dokumentiem,

un to dara tikpat lielā mērā un atbilstīgi tiem pašiem nosacījumiem, kādi ir tās dalībvalsts ierēdņiem, kurā notiek inspekcija.

5.   Savienības inspektoriem nav nekādu policijas un izpildes pilnvaru ārpus to izcelsmes dalībvalsts teritorijas vai Savienības ūdeņiem, kas nav to izcelsmes dalībvalsts suverenitātē un jurisdikcijā.

6.   Komisijas ierēdņiem vai tās izraudzītas struktūras ierēdņiem, kas iecelti par Savienības inspektoriem, nav policijas un izpildes pilnvaru.

7.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:

| a) | Savienības inspektoru paziņošanu Komisijai; |
| --- | --- |

a)

Savienības inspektoru paziņošanu Komisijai;

| b) | Savienības inspektoru saraksta pieņemšanu un uzturēšanu; |
| --- | --- |

b)

Savienības inspektoru saraksta pieņemšanu un uzturēšanu;

| c) | Savienības inspektoru paziņošanu reģionālām zvejniecības pārvaldības organizācijām; |
| --- | --- |

c)

Savienības inspektoru paziņošanu reģionālām zvejniecības pārvaldības organizācijām;

| d) | Savienības inspektoru pilnvarām un pienākumiem; |
| --- | --- |

d)

Savienības inspektoru pilnvarām un pienākumiem;

| e) | Savienības inspektoru ziņojumiem; |
| --- | --- |

e)

Savienības inspektoru ziņojumiem;

| f) | pasākumiem pēc Savienības inspektoru ziņojumu saņemšanas. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

f)

pasākumiem pēc Savienības inspektoru ziņojumu saņemšanas. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (46) | regulas 88. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Zivju daudzumu, kas jāieskaita izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas dalībvalsts kvotas izlietojumā, Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem pēc apspriešanās ar abām attiecīgajām dalībvalstīm. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(46)

regulas 88. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Zivju daudzumu, kas jāieskaita izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas dalībvalsts kvotas izlietojumā, Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem pēc apspriešanās ar abām attiecīgajām dalībvalstīm. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (47) | regulas 92. panta 5. punktu aizstāj ar šādiem:
  “5.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:






  a) | punktu skaitu, ko piešķir par smagiem pārkāpumiem; |
| --- | --- | --- |

(47)

regulas 92. panta 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:

a)

punktu skaitu, ko piešķir par smagiem pārkāpumiem;

| b) | maksimālo punktu skaitu, pēc kura sasniegšanas zvejas licence tiek apturēta vai galīgi anulēta; |
| --- | --- |

b)

maksimālo punktu skaitu, pēc kura sasniegšanas zvejas licence tiek apturēta vai galīgi anulēta;

| c) | pasākumiem pēc zvejas licences apturēšanas un galīgas anulēšanas; |
| --- | --- |

c)

pasākumiem pēc zvejas licences apturēšanas un galīgas anulēšanas;

| d) | nelegālu zveju zvejas licences apturēšanas laikposmā vai pēc zvejas licences galīgas anulēšanas; |
| --- | --- |

d)

nelegālu zveju zvejas licences apturēšanas laikposmā vai pēc zvejas licences galīgas anulēšanas;

| e) | nosacījumiem, kas pamato punktu dzēšanu. |
| --- | --- |

e)

nosacījumiem, kas pamato punktu dzēšanu.

5.a   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:

| a) | smagiem pārkāpumiem piemērojamas punktu sistēmas izveidi un darbību; |
| --- | --- |

a)

smagiem pārkāpumiem piemērojamas punktu sistēmas izveidi un darbību;

| b) | lēmumu paziņošanu; |
| --- | --- |

b)

lēmumu paziņošanu;

| c) | to kuģu īpašumtiesību nodošanu, kuriem piešķirti punkti; |
| --- | --- |

c)

to kuģu īpašumtiesību nodošanu, kuriem piešķirti punkti;

| d) | to subjektu zvejas licenču svītrošanu no attiecīgajiem sarakstiem, kas atbildīgi par smagiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

d)

to subjektu zvejas licenču svītrošanu no attiecīgajiem sarakstiem, kas atbildīgi par smagiem pārkāpumiem;

| e) | pienākumiem informēt par dalībvalstu izveidoto punktu sistēmu, ko piemēro zvejas kuģu kapteiņiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

e)

pienākumiem informēt par dalībvalstu izveidoto punktu sistēmu, ko piemēro zvejas kuģu kapteiņiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (48) | regulas 95. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dažās zvejniecībās var īstenot īpašas kontroles un inspekcijas programmas. Komisija ar īstenošanas aktiem un attiecīgo dalībvalstu piekrišanu var noteikt, kurās zvejniecībās īsteno īpašas kontroles un inspekcijas programmas, pamatojoties uz vajadzību veikt attiecīgo zvejniecību īpašu un koordinētu kontroli. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(48)

regulas 95. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dažās zvejniecībās var īstenot īpašas kontroles un inspekcijas programmas. Komisija ar īstenošanas aktiem un attiecīgo dalībvalstu piekrišanu var noteikt, kurās zvejniecībās īsteno īpašas kontroles un inspekcijas programmas, pamatojoties uz vajadzību veikt attiecīgo zvejniecību īpašu un koordinētu kontroli. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (49) | regulas 102. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “3.   Attiecīgās dalībvalstis informē Komisiju par izmeklēšanas rezultātiem un nosūta Komisijai ziņojumu, kas sagatavots ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc Komisijas pieprasījuma. Komisija, ņemot vērā pienācīgi pamatotu dalībvalsts lūgumu, ar īstenošanas aktiem var pagarināt minēto termiņu par pieņemamu laikposmu.
  4.   Ja 2. punktā minētās administratīvās izmeklēšanas rezultātā pārkāpumi netiek novērsti vai ja Komisija 98. un 99. pantā minēto verifikāciju vai autonomu inspekciju laikā vai 100. pantā minētās revīzijas laikā konstatē nepilnības dalībvalsts kontroles sistēmā, Komisija ar īstenošanas aktiem kopā ar minēto dalībvalsti izveido rīcības plānu. Dalībvalsts veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu minēto rīcības plānu.”; |
| --- | --- |

(49)

regulas 102. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Attiecīgās dalībvalstis informē Komisiju par izmeklēšanas rezultātiem un nosūta Komisijai ziņojumu, kas sagatavots ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc Komisijas pieprasījuma. Komisija, ņemot vērā pienācīgi pamatotu dalībvalsts lūgumu, ar īstenošanas aktiem var pagarināt minēto termiņu par pieņemamu laikposmu.

4.   Ja 2. punktā minētās administratīvās izmeklēšanas rezultātā pārkāpumi netiek novērsti vai ja Komisija 98. un 99. pantā minēto verifikāciju vai autonomu inspekciju laikā vai 100. pantā minētās revīzijas laikā konstatē nepilnības dalībvalsts kontroles sistēmā, Komisija ar īstenošanas aktiem kopā ar minēto dalībvalsti izveido rīcības plānu. Dalībvalsts veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu minēto rīcības plānu.”;

| (50) | regulas 103. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija ar īstenošanas aktiem var nolemt uz laiku, kas nepārsniedz 18 mēnešus, pilnībā vai daļēji apturēt Savienības finansiālās palīdzības maksājumus, ko veic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktu, ja pierādījumi liecina, ka:”; |
| --- | --- | --- |

(50)

regulas 103. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija ar īstenošanas aktiem var nolemt uz laiku, kas nepārsniedz 18 mēnešus, pilnībā vai daļēji apturēt Savienības finansiālās palīdzības maksājumus, ko veic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktu, ja pierādījumi liecina, ka:”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja apturējuma laikposmā attiecīgā dalībvalsts joprojām nespēj pierādīt, ka tā ir veikusi darbību stāvokļa uzlabošanai, lai turpmāk nodrošinātu piemērojamo noteikumu ievērošanu un izpildi, vai ka nepastāv nopietns risks, ka turpmāk tiks traucēta Savienības kontroles un noteikumu izpildes sistēmas efektīva darbība, Komisija ar īstenošanas aktiem var pilnībā vai daļēji anulēt Savienības finansiālo palīdzību, kuras maksājumi apturēti atbilstīgi 1. punktam. Finansiālo palīdzību šādi anulē tikai tad, ja attiecīgie maksājumi bijuši apturēti uz 12 mēnešiem.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja apturējuma laikposmā attiecīgā dalībvalsts joprojām nespēj pierādīt, ka tā ir veikusi darbību stāvokļa uzlabošanai, lai turpmāk nodrošinātu piemērojamo noteikumu ievērošanu un izpildi, vai ka nepastāv nopietns risks, ka turpmāk tiks traucēta Savienības kontroles un noteikumu izpildes sistēmas efektīva darbība, Komisija ar īstenošanas aktiem var pilnībā vai daļēji anulēt Savienības finansiālo palīdzību, kuras maksājumi apturēti atbilstīgi 1. punktam. Finansiālo palīdzību šādi anulē tikai tad, ja attiecīgie maksājumi bijuši apturēti uz 12 mēnešiem.”;

| c) | panta 8. punktu aizstāj ar šādu:
  “8.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:






  a) | maksājuma termiņa pārtraukšanu; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:

a)

maksājuma termiņa pārtraukšanu;

| b) | maksājumu apturēšanu; |
| --- | --- |

b)

maksājumu apturēšanu;

| c) | finansiālās palīdzības anulēšanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

c)

finansiālās palīdzības anulēšanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (51) | regulas 104. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja dalībvalsts neievēro pienākumus daudzgadu plāna īstenošanā un ja Komisijai ir pierādījumi, ka minēto pienākumu neievērošana nopietni apdraud attiecīgā krājuma saglabāšanos, tad Komisija ar īstenošanas aktiem var uz laiku attiecīgajai dalībvalstij noteikt aizliegumu darboties zvejniecībās, uz ko attiecas minētās nepilnības.”; |
| --- | --- | --- |

(51)

regulas 104. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja dalībvalsts neievēro pienākumus daudzgadu plāna īstenošanā un ja Komisijai ir pierādījumi, ka minēto pienākumu neievērošana nopietni apdraud attiecīgā krājuma saglabāšanos, tad Komisija ar īstenošanas aktiem var uz laiku attiecīgajai dalībvalstij noteikt aizliegumu darboties zvejniecībās, uz ko attiecas minētās nepilnības.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Komisija ar īstenošanas aktiem atceļ aizliegumu pēc tam, kad dalībvalsts ir Komisijai rakstiski pierādījusi, ka attiecīgās zvejniecības var droši izmantot.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Komisija ar īstenošanas aktiem atceļ aizliegumu pēc tam, kad dalībvalsts ir Komisijai rakstiski pierādījusi, ka attiecīgās zvejniecības var droši izmantot.”;

| (52) | regulas 105. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja dalībvalsts attiecīgajā gadā ir pārzvejojusi tai pieejamo kvotu, iedalīto apjomu vai daļu no krājumiem vai krājumu grupas, Komisija ar īstenošanas aktiem nākamajā gadā vai gados veic atvilkumus no pārzvejojušās dalībvalsts gada kvotas, iedalītā apjoma vai daļas, reizinot to ar koeficientu atbilstīgi šādai tabulai.”; |
| --- | --- | --- |

(52)

regulas 105. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“2.   Ja dalībvalsts attiecīgajā gadā ir pārzvejojusi tai pieejamo kvotu, iedalīto apjomu vai daļu no krājumiem vai krājumu grupas, Komisija ar īstenošanas aktiem nākamajā gadā vai gados veic atvilkumus no pārzvejojušās dalībvalsts gada kvotas, iedalītā apjoma vai daļas, reizinot to ar koeficientu atbilstīgi šādai tabulai.”;

| b) | panta 4., 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:
  “4.   Ja iepriekšējos gados dalībvalsts ir pārzvejojusi tai pieejamo kvotu, iedalīto apjomu vai daļu no krājumiem vai krājumu grupas, Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti ar īstenošanas aktiem var veikt atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām kvotām, lai ņemtu vērā pārzvejas apjomu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  5.   Ja saskaņā ar 1. un 2. punktu nevar veikt atvilkumus par pārzvejotu kvotu, iedalīto apjomu vai daļu no krājumiem vai krājumu grupas, jo minētā kvota, iedalītais apjoms vai daļa no krājumiem vai krājumu grupas attiecīgajai dalībvalstij nav pieejami vai nav pieejami pietiekamā mērā, Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti nākamajā gadā vai gados saskaņā ar 1. punktu ar īstenošanas aktiem var veikt atvilkumus no kvotas, iedalītā apjoma vai daļas no krājumiem vai krājumu grupas, kas attiecīgajai dalībvalstij pieejami tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā vai kam ir tāda pati tirdzniecības vērtība.
  6.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:






  a) | pielāgotās kvotas novērtēšanu, attiecībā pret kuru aprēķina izmantojuma pārsniegumu; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 4., 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

“4.   Ja iepriekšējos gados dalībvalsts ir pārzvejojusi tai pieejamo kvotu, iedalīto apjomu vai daļu no krājumiem vai krājumu grupas, Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti ar īstenošanas aktiem var veikt atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām kvotām, lai ņemtu vērā pārzvejas apjomu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

5.   Ja saskaņā ar 1. un 2. punktu nevar veikt atvilkumus par pārzvejotu kvotu, iedalīto apjomu vai daļu no krājumiem vai krājumu grupas, jo minētā kvota, iedalītais apjoms vai daļa no krājumiem vai krājumu grupas attiecīgajai dalībvalstij nav pieejami vai nav pieejami pietiekamā mērā, Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti nākamajā gadā vai gados saskaņā ar 1. punktu ar īstenošanas aktiem var veikt atvilkumus no kvotas, iedalītā apjoma vai daļas no krājumiem vai krājumu grupas, kas attiecīgajai dalībvalstij pieejami tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā vai kam ir tāda pati tirdzniecības vērtība.

6.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:

a)

pielāgotās kvotas novērtēšanu, attiecībā pret kuru aprēķina izmantojuma pārsniegumu;

| b) | procedūru, saskaņā ar kuru notiek apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti par 4. un 5. punktā minēto kvotu atvilkšanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

b)

procedūru, saskaņā ar kuru notiek apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti par 4. un 5. punktā minēto kvotu atvilkšanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (53) | regulas 106. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalīto zvejas piepūli, Komisija ar īstenošanas aktiem veic atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākās zvejas piepūles.”; |
| --- | --- | --- |

(53)

regulas 106. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalīto zvejas piepūli, Komisija ar īstenošanas aktiem veic atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākās zvejas piepūles.”;

| b) | panta 2. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja zvejas piepūle, kas dalībvalstij pieejama ģeogrāfiskā apgabalā vai zvejniecībā, ir pārsniegta, Komisija ar īstenošanas aktiem nākamajā gadā vai gados veic atvilkumus no zvejas piepūles, kas minētajai dalībvalstij pieejama attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā vai zvejniecībā, reizinot to ar koeficientu atbilstīgi šādai tabulai.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“2.   Ja zvejas piepūle, kas dalībvalstij pieejama ģeogrāfiskā apgabalā vai zvejniecībā, ir pārsniegta, Komisija ar īstenošanas aktiem nākamajā gadā vai gados veic atvilkumus no zvejas piepūles, kas minētajai dalībvalstij pieejama attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā vai zvejniecībā, reizinot to ar koeficientu atbilstīgi šādai tabulai.”;

| c) | panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “3.   Ja saskaņā ar 2. punktu nevar veikt atvilkumu no maksimāli pieļaujamās krājuma zvejas piepūles, kas ir pārsniegta, jo minētā krājuma maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle attiecīgajai dalībvalstij nav pieejama vai nav pieejama pietiekamā mērā, Komisija saskaņā ar 2. punktu nākamajā gadā vai gados ar īstenošanas aktiem var veikt atvilkumus no zvejas piepūles, kas minētajai dalībvalstij pieejama tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā.
  4.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:






  a) | maksimāli pieejamās zvejas piepūles novērtēšanu, attiecībā pret kuru aprēķina izmantojuma pārsniegumu; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Ja saskaņā ar 2. punktu nevar veikt atvilkumu no maksimāli pieļaujamās krājuma zvejas piepūles, kas ir pārsniegta, jo minētā krājuma maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle attiecīgajai dalībvalstij nav pieejama vai nav pieejama pietiekamā mērā, Komisija saskaņā ar 2. punktu nākamajā gadā vai gados ar īstenošanas aktiem var veikt atvilkumus no zvejas piepūles, kas minētajai dalībvalstij pieejama tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā.

4.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:

a)

maksimāli pieejamās zvejas piepūles novērtēšanu, attiecībā pret kuru aprēķina izmantojuma pārsniegumu;

| b) | procedūru, kā notiek apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti par 3. punktā minēto zvejas piepūles atvilkšanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

b)

procedūru, kā notiek apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti par 3. punktā minēto zvejas piepūles atvilkšanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (54) | regulas 107. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja ir pierādījumi, ka dalībvalsts neievēro noteikumus par daudzgadu plānos iekļautiem krājumiem un ka tas var nopietni apdraudēt šo krājumu saglabāšanos, Komisija ar īstenošanas aktiem nākamajā gadā vai gados var veikt atvilkumus no minētajai dalībvalstij pieejamajām gada kvotām, iedalītā apjoma vai daļas no krājumiem vai krājumu grupas, piemērojot proporcionalitātes principu un ņemot vērā krājumiem nodarīto kaitējumu.”; |
| --- | --- | --- |

(54)

regulas 107. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja ir pierādījumi, ka dalībvalsts neievēro noteikumus par daudzgadu plānos iekļautiem krājumiem un ka tas var nopietni apdraudēt šo krājumu saglabāšanos, Komisija ar īstenošanas aktiem nākamajā gadā vai gados var veikt atvilkumus no minētajai dalībvalstij pieejamajām gada kvotām, iedalītā apjoma vai daļas no krājumiem vai krājumu grupas, piemērojot proporcionalitātes principu un ņemot vērā krājumiem nodarīto kaitējumu.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par termiņu, kādā dalībvalstīm jāpierāda, ka zvejniecības var droši izmantot, par materiāliem, kas dalībvalstīm jāiekļauj savā atbildē, un par atvelkamo daudzumu noteikšanu, ņemot vērā:






  a) | noteikumu neievērošanas apmēru un veidu; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par termiņu, kādā dalībvalstīm jāpierāda, ka zvejniecības var droši izmantot, par materiāliem, kas dalībvalstīm jāiekļauj savā atbildē, un par atvelkamo daudzumu noteikšanu, ņemot vērā:

a)

noteikumu neievērošanas apmēru un veidu;

| b) | saglabāšanas apdraudējuma smagumu; |
| --- | --- |

b)

saglabāšanas apdraudējuma smagumu;

| c) | kaitējumu, kas krājumam nodarīts noteikumu neievērošanas dēļ.”; |
| --- | --- |

c)

kaitējumu, kas krājumam nodarīts noteikumu neievērošanas dēļ.”;

| (55) | XI sadaļas IV nodaļu aizstāj ar šādu:
  “IV NODAĻA
  Pagaidu pasākumi
  108. pants
  Pagaidu pasākumi
  1.   Ja ir pierādījumi, tostarp tādi, kas pamatojas uz Komisijas veiktas paraugu ņemšanas rezultātiem, ka zvejas darbības un/vai pasākumi, ko veic viena vai vairākas dalībvalstis, kavē saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas pieņemti saistībā ar daudzgadu plāniem, vai apdraud jūras ekosistēmu, un tāpēc ir vajadzīga tūlītēja rīcība, Komisija pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma vai pēc pašas ierosmes ar īstenošanas aktiem var lemt par pagaidu pasākumiem, kuru ilgums nepārsniedz sešus mēnešus.
  2.   Pagaidu pasākumi, kas paredzēti 1. punktā, ir proporcionāli apdraudējumam un inter alia var ietvert:






  a) | ar attiecīgo dalībvalstu karogu kuģojošu kuģu zvejas darbību apturēšanu; |
| --- | --- | --- |

(55)

XI sadaļas IV nodaļu aizstāj ar šādu:

“IV NODAĻA

Pagaidu pasākumi

108. pants

Pagaidu pasākumi

1.   Ja ir pierādījumi, tostarp tādi, kas pamatojas uz Komisijas veiktas paraugu ņemšanas rezultātiem, ka zvejas darbības un/vai pasākumi, ko veic viena vai vairākas dalībvalstis, kavē saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas pieņemti saistībā ar daudzgadu plāniem, vai apdraud jūras ekosistēmu, un tāpēc ir vajadzīga tūlītēja rīcība, Komisija pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma vai pēc pašas ierosmes ar īstenošanas aktiem var lemt par pagaidu pasākumiem, kuru ilgums nepārsniedz sešus mēnešus.

2.   Pagaidu pasākumi, kas paredzēti 1. punktā, ir proporcionāli apdraudējumam un inter alia var ietvert:

a)

ar attiecīgo dalībvalstu karogu kuģojošu kuģu zvejas darbību apturēšanu;

| b) | zvejas aizliegumu noteikšanu; |
| --- | --- |

b)

zvejas aizliegumu noteikšanu;

| c) | aizliegumu Savienības operatoriem pieņemt ar attiecīgo dalībvalstu karogu kuģojošu kuģu nozvejoto zivju un zvejas produktu izkrāvumus, ievietošanu sprostos nobarošanai vai audzēšanai, kā arī pārkrāvumus citā kuģī; |
| --- | --- |

c)

aizliegumu Savienības operatoriem pieņemt ar attiecīgo dalībvalstu karogu kuģojošu kuģu nozvejoto zivju un zvejas produktu izkrāvumus, ievietošanu sprostos nobarošanai vai audzēšanai, kā arī pārkrāvumus citā kuģī;

| d) | aizliegumu laist tirgū vai citiem komerciāliem nolūkiem izmantot zivis un zvejas produktus, ko nozvejojuši ar attiecīgo dalībvalstu karogu kuģojoši kuģi; |
| --- | --- |

d)

aizliegumu laist tirgū vai citiem komerciāliem nolūkiem izmantot zivis un zvejas produktus, ko nozvejojuši ar attiecīgo dalībvalstu karogu kuģojoši kuģi;

| e) | aizliegumu piegādāt dzīvas zivis zivju audzēšanai ūdeņos, kas ir attiecīgo dalībvalstu jurisdikcijā; |
| --- | --- |

e)

aizliegumu piegādāt dzīvas zivis zivju audzēšanai ūdeņos, kas ir attiecīgo dalībvalstu jurisdikcijā;

| f) | aizliegumu pieņemt dzīvas zivis, ko nozvejojuši ar attiecīgās dalībvalsts karogu kuģojoši kuģi, zivju audzēšanai ūdeņos, kas ir citu dalībvalstu jurisdikcijā; |
| --- | --- |

f)

aizliegumu pieņemt dzīvas zivis, ko nozvejojuši ar attiecīgās dalībvalsts karogu kuģojoši kuģi, zivju audzēšanai ūdeņos, kas ir citu dalībvalstu jurisdikcijā;

| g) | aizliegumu ar attiecīgās dalībvalsts karogu kuģojošiem zvejas kuģiem zvejot ūdeņos, kas ir citu dalībvalstu jurisdikcijā; |
| --- | --- |

g)

aizliegumu ar attiecīgās dalībvalsts karogu kuģojošiem zvejas kuģiem zvejot ūdeņos, kas ir citu dalībvalstu jurisdikcijā;

| h) | dalībvalstu iesniegto zvejas datu attiecīgas korekcijas. |
| --- | --- |

h)

dalībvalstu iesniegto zvejas datu attiecīgas korekcijas.

3.   Pamatoto pieprasījumu, kas minēts 1. punktā, dalībvalsts nosūta vienlaikus Komisijai, citām dalībvalstīm un attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.”;

| (56) | regulas 109. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:
  “8.   Dalībvalstis izstrādā valsts plānu, lai ieviestu apstiprināšanas sistēmu, kas aptver 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos datus, un nodrošinātu turpmākus pasākumus nesakritību gadījumā. Plāns nodrošina dalībvalstīm iespēju izvirzīt apstiprināšanas un kontrolpārbaužu prioritātes un paredzēt turpmākus pasākumus nesakritību gadījumā, pamatojoties uz riska pārvaldību. Plānu līdz 2011. gada 31. decembrim iesniedz apstiprināšanai Komisijā. Komisija ar īstenošanas aktiem apstiprina plānus līdz 2012. gada 1. jūlijam, iepriekš ļaujot dalībvalstīm izdarīt grozījumus. Grozījumus plānā katru gadu iesniedz apstiprināšanai Komisijā. Grozījumus plānā Komisija apstiprina ar īstenošanas aktiem.”; |
| --- | --- |

(56)

regulas 109. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Dalībvalstis izstrādā valsts plānu, lai ieviestu apstiprināšanas sistēmu, kas aptver 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos datus, un nodrošinātu turpmākus pasākumus nesakritību gadījumā. Plāns nodrošina dalībvalstīm iespēju izvirzīt apstiprināšanas un kontrolpārbaužu prioritātes un paredzēt turpmākus pasākumus nesakritību gadījumā, pamatojoties uz riska pārvaldību. Plānu līdz 2011. gada 31. decembrim iesniedz apstiprināšanai Komisijā. Komisija ar īstenošanas aktiem apstiprina plānus līdz 2012. gada 1. jūlijam, iepriekš ļaujot dalībvalstīm izdarīt grozījumus. Grozījumus plānā katru gadu iesniedz apstiprināšanai Komisijā. Grozījumus plānā Komisija apstiprina ar īstenošanas aktiem.”;

| (57) | regulas 110. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Neskarot 1. un 2. punktu, dalībvalstis var līdz 2012. gada 30. jūnijam īstenot izmēģinājuma projektu vai projektus ar Komisiju vai tās izraudzītu struktūru par attālu reāllaika piekļuvi dalībvalstu datiem par zvejas iespējām, kas reģistrēti un apstiprināti atbilstīgi šai regulai. Ja gan Komisija, gan attiecīgā dalībvalsts ir apmierināta ar izmēģinājuma projekta rezultātiem un ciktāl attālā piekļuve darbojas, kā paredzēts, attiecīgajai dalībvalstij vairs nav pienākuma ziņot par zvejas iespējām, kā izklāstīts 33. panta 2. un 8. punktā. Tiek apsvērts un testēts datu piekļuves veids un procedūras. Dalībvalstis līdz 2012. gada 1. janvārim informē Komisiju par to, vai tās plāno veikt izmēģinājuma projektu vai projektus. No 2013. gada 1. janvāra saskaņā ar Līgumu var pieņemt noteikumus par citu veidu un biežumu, kādā dalībvalstis nosūta datus, lai nodrošinātu reāllaika piekļuvi.”; |
| --- | --- |

(57)

regulas 110. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Neskarot 1. un 2. punktu, dalībvalstis var līdz 2012. gada 30. jūnijam īstenot izmēģinājuma projektu vai projektus ar Komisiju vai tās izraudzītu struktūru par attālu reāllaika piekļuvi dalībvalstu datiem par zvejas iespējām, kas reģistrēti un apstiprināti atbilstīgi šai regulai. Ja gan Komisija, gan attiecīgā dalībvalsts ir apmierināta ar izmēģinājuma projekta rezultātiem un ciktāl attālā piekļuve darbojas, kā paredzēts, attiecīgajai dalībvalstij vairs nav pienākuma ziņot par zvejas iespējām, kā izklāstīts 33. panta 2. un 8. punktā. Tiek apsvērts un testēts datu piekļuves veids un procedūras. Dalībvalstis līdz 2012. gada 1. janvārim informē Komisiju par to, vai tās plāno veikt izmēģinājuma projektu vai projektus. No 2013. gada 1. janvāra saskaņā ar Līgumu var pieņemt noteikumus par citu veidu un biežumu, kādā dalībvalstis nosūta datus, lai nodrošinātu reāllaika piekļuvi.”;

| (58) | regulas 111. panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

(58)

regulas 111. panta 3. punktu svītro;

| (59) | pirms II nodaļas virsraksta iekļauj šādu pantu:
  “111.a pants
  Sīki izstrādāta kārtība, kādā īstenojami noteikumi par datiem
  Sīki izstrādātus noteikumus par datu kvalitātes pārbaudi, datu sniegšanas termiņu ievērošanu, datu kontrolpārbaudēm, analīzi un verifikāciju un par standartizētu datu lejupielādes un apmaiņas formātu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(59)

pirms II nodaļas virsraksta iekļauj šādu pantu:

“111.a pants

Sīki izstrādāta kārtība, kādā īstenojami noteikumi par datiem

Sīki izstrādātus noteikumus par datu kvalitātes pārbaudi, datu sniegšanas termiņu ievērošanu, datu kontrolpārbaudēm, analīzi un verifikāciju un par standartizētu datu lejupielādes un apmaiņas formātu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (60) | regulas 114. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Šīs regulas īstenošanas vajadzībām katra dalībvalsts vēlākais līdz 2012. gada 1. janvārim izveido oficiālu tīmekļa vietni, kas pieejama internetā un satur 115. un 116. pantā minēto informāciju. Dalībvalstis paziņo Komisijai savas oficiālās tīmekļa vietnes adresi. Komisija ar īstenošanas aktiem var nolemt izstrādāt kopīgus standartus un procedūras, lai nodrošinātu pārredzamu saziņu pašu dalībvalstu starpā, kā arī starp dalībvalstīm, Komisiju un tās izraudzītu struktūru, tostarp regulāru aktuālās informācijas pārraidi par reģistrētajām zvejas darbībām saistībā ar zvejas iespējām.”; |
| --- | --- |

(60)

regulas 114. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Šīs regulas īstenošanas vajadzībām katra dalībvalsts vēlākais līdz 2012. gada 1. janvārim izveido oficiālu tīmekļa vietni, kas pieejama internetā un satur 115. un 116. pantā minēto informāciju. Dalībvalstis paziņo Komisijai savas oficiālās tīmekļa vietnes adresi. Komisija ar īstenošanas aktiem var nolemt izstrādāt kopīgus standartus un procedūras, lai nodrošinātu pārredzamu saziņu pašu dalībvalstu starpā, kā arī starp dalībvalstīm, Komisiju un tās izraudzītu struktūru, tostarp regulāru aktuālās informācijas pārraidi par reģistrētajām zvejas darbībām saistībā ar zvejas iespējām.”;

| (61) | regulas 116. panta 6. punktu svītro; |
| --- | --- |

(61)

regulas 116. panta 6. punktu svītro;

| (62) | pirms XIII sadaļas iekļauj iekļauj šādu pantu:
  “116.a pants|
  Sīki izstrādāta kārtība, kādā īstenojami noteikumi par tīmekļa vietnēm un tīmekļa pakalpēm
  Sīki izstrādātus noteikumus par tīmekļa vietņu un tīmekļa pakalpju darbību Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(62)

pirms XIII sadaļas iekļauj iekļauj šādu pantu:

“116.a pants|

Sīki izstrādāta kārtība, kādā īstenojami noteikumi par tīmekļa vietnēm un tīmekļa pakalpēm

Sīki izstrādātus noteikumus par tīmekļa vietņu un tīmekļa pakalpju darbību Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (63) | regulas 117. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktiem pieņemt noteikumus par savstarpēju palīdzību attiecībā uz:






  a) | administratīvu sadarbību starp dalībvalstīm, trešām valstīm, Komisiju un tās izraudzītu struktūru, tostarp par personas datu aizsardzību un informācijas izmantošanu, un dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

(63)

regulas 117. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktiem pieņemt noteikumus par savstarpēju palīdzību attiecībā uz:

a)

administratīvu sadarbību starp dalībvalstīm, trešām valstīm, Komisiju un tās izraudzītu struktūru, tostarp par personas datu aizsardzību un informācijas izmantošanu, un dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu aizsardzību;

| b) | palīdzības pieprasījumu izpildes izmaksām; |
| --- | --- |

b)

palīdzības pieprasījumu izpildes izmaksām;

| c) | dalībvalstu vienīgās iestādes izraudzīšanos; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstu vienīgās iestādes izraudzīšanos;

| d) | paziņošanu par turpmākiem pasākumiem, ko valsts iestādes veikušas pēc informācijas apmaiņas; |
| --- | --- |

d)

paziņošanu par turpmākiem pasākumiem, ko valsts iestādes veikušas pēc informācijas apmaiņas;

| e) | palīdzības pieprasījumiem, ieskaitot informācijas pieprasījumus, pieprasījumus veikt pasākumus un administratīva paziņojuma pieprasījumus, un atbilžu sniegšanas termiņu noteikšanu; |
| --- | --- |

e)

palīdzības pieprasījumiem, ieskaitot informācijas pieprasījumus, pieprasījumus veikt pasākumus un administratīva paziņojuma pieprasījumus, un atbilžu sniegšanas termiņu noteikšanu;

| f) | informāciju bez iepriekšēja pieprasījuma; |
| --- | --- |

f)

informāciju bez iepriekšēja pieprasījuma;

| g) | dalībvalstu attiecībām ar Komisiju un ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

g)

dalībvalstu attiecībām ar Komisiju un ar trešām valstīm.

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”.

| (64) | regulas 118. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   Sīki izstrādātus noteikumus par dalībvalstu ziņojumu saturu un formu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(64)

regulas 118. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Sīki izstrādātus noteikumus par dalībvalstu ziņojumu saturu un formu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| (65) | regulas 119. pantu aizstāj ar šādu:
  “119. pants
  Komitejas procedūra
  1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”; |
| --- | --- |

(65)

regulas 119. pantu aizstāj ar šādu:

“119. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”;

| (66) | iekļauj šādu pantu:
  “119.a pants
  Deleģēšanas īstenošana
  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
  2.   Šīs regulas

  Pilnvaras pieņemt
  7. panta 6. punktā, 8. panta 2. punktā, 9. panta 10. punktā, 14. panta 11. punktā, 15. panta 9. punktā, 17. panta 6. punktā, 21. panta 6. punktā, 22. panta 7. punktā, 49. panta 2. punktā, 51. panta 1. punktā, 52. panta 3. punktā, 58. panta 10. punktā, 58. panta 11. punktā, 59. panta 5. punktā, 60. panta 7. punktā, 65. panta 1. punktā, 65. panta 2. punktā, 73. panta 9. punktā, 74. panta 6. punktā, 75. panta 2. punktā, 92. panta 5.a punktā un 107. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu

  minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku

  trīs gadu laikposmu no ...

   (*1).


  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms trīs gadu laikposma beigām. Minētajā ziņojumā Komisija izvērtē pieņemto aktu efektivitāti, ņemot vērā šīs regulas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, lai jo īpaši nodrošinātu, ka kontrole tiek veikta godīgi, piemēram, izmantojot salīdzināmus rādītājus.




  Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 15]

  3.   Eiropas Parlaments un Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 6. punktā, 14. panta 11. punktā, 15. panta 9. punktā, 21. panta 6. punktā, 22. panta 7. punktā, 49. panta 2. punktā, 51. panta 1. punktā, 52. panta 3. punktā, 58. panta 10. punktā, 58. panta 11. punktā, 59. panta 5. punktā, 60. panta 7. punktā, 65. panta 1. punktā, 65. panta 2. punktā, 73. panta 9. punktā, 74. panta 6. punktā, 75. panta 2. punktā, 92. panta 5.a punktā un 107. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē citus spēkā esošos deleģētos aktus.
  4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  5.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 7. panta 6. punktu, 14. panta 11. punktu, 15. panta 9. punktu, 21. panta 6. punktu, 22. panta 7. punktu, 49. panta 2. punktu, 51. panta 1. punktu, 52. panta 3. punktu, 58. panta 10. punktu, 58. panta 11. punktu, 59. panta 5. punktu, 60. panta 7. punktu, 65. panta 1. punktu, 65. panta 2. punktu, 73. panta 9. punktu, 74. panta 6. punktu, 75. panta 2. punktu, 92. panta 5.a punktu un 107. panta 4. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par 2 mēnešiem.” |
| --- | --- |

(66)

iekļauj šādu pantu:

“119.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Šīs regulas

  Pilnvaras pieņemt
  7. panta 6. punktā, 8. panta 2. punktā, 9. panta 10. punktā, 14. panta 11. punktā, 15. panta 9. punktā, 17. panta 6. punktā, 21. panta 6. punktā, 22. panta 7. punktā, 49. panta 2. punktā, 51. panta 1. punktā, 52. panta 3. punktā, 58. panta 10. punktā, 58. panta 11. punktā, 59. panta 5. punktā, 60. panta 7. punktā, 65. panta 1. punktā, 65. panta 2. punktā, 73. panta 9. punktā, 74. panta 6. punktā, 75. panta 2. punktā, 92. panta 5.a punktā un 107. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu

  minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku

  trīs gadu laikposmu no ...

   (*1).

Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms trīs gadu laikposma beigām. Minētajā ziņojumā Komisija izvērtē pieņemto aktu efektivitāti, ņemot vērā šīs regulas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, lai jo īpaši nodrošinātu, ka kontrole tiek veikta godīgi, piemēram, izmantojot salīdzināmus rādītājus.

Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 15]

3.   Eiropas Parlaments un Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 6. punktā, 14. panta 11. punktā, 15. panta 9. punktā, 21. panta 6. punktā, 22. panta 7. punktā, 49. panta 2. punktā, 51. panta 1. punktā, 52. panta 3. punktā, 58. panta 10. punktā, 58. panta 11. punktā, 59. panta 5. punktā, 60. panta 7. punktā, 65. panta 1. punktā, 65. panta 2. punktā, 73. panta 9. punktā, 74. panta 6. punktā, 75. panta 2. punktā, 92. panta 5.a punktā un 107. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē citus spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 7. panta 6. punktu, 14. panta 11. punktu, 15. panta 9. punktu, 21. panta 6. punktu, 22. panta 7. punktu, 49. panta 2. punktu, 51. panta 1. punktu, 52. panta 3. punktu, 58. panta 10. punktu, 58. panta 11. punktu, 59. panta 5. punktu, 60. panta 7. punktu, 65. panta 1. punktu, 65. panta 2. punktu, 73. panta 9. punktu, 74. panta 6. punktu, 75. panta 2. punktu, 92. panta 5.a punktu un 107. panta 4. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par 2 mēnešiem.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 198, 10.7.2013., 71. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra nostāja.

2

(3)  Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

4

(*1)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

*1

Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/320 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/320

---

P7_TA(2014)0084

Iekārtas un aizsardzības sistēmas, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0772 – C7-0426/2011 – 2011/0356(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2017/C 093/52)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0772), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0772),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0426/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0426/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu nosūtīto Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu nosūtīto Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0255/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0255/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši spēkā esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši spēkā esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0356

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/34/ES.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments uzskata, ka tikai tad un tiktāl, cik īstenošanas akti Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē tiek apspriesti komiteju sanāksmēs, tās var uzskatīt par “komitoloģijas komitejām” Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām I pielikuma nozīmē. Tādējādi uz komiteju sanāksmēm attiecas pamatnolīguma 15. punkts, kad un ciktāl tiek apspriesti citi jautājumi.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/322 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/322

---

P7_TA(2014)0085

Civilām vajadzībām paredzētas sprāgstvielas ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0771 – C7-0423/2011 – 2011/0349(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2017/C 093/53)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0771)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0771)),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0423/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0423/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kas nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kas nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0256/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0256/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0349

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/28/ES.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments uzskata, ka tikai tādos gadījumos un tiktāl cik īstenošanas akti Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē tiek apspriesti sanāksmēs komitejās, tās var uzskatīt par “komitoloģijas komitejām” nozīmē, kas noteikta I pielikumā Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām. Tādējādi uz komiteju sanāksmēm attiecas pielikumā Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām 15. punkta noteikumi gadījumos, kad un tiktāl cik tiek apspriesti citi jautājumi.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/324 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/324

---

P7_TA(2014)0086

Neautomātiskie svari ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu to tiesību aktu tuvināšanu, kas attiecas uz to, kā darīt pieejamus tirgū neautomātiskos svarus (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0766 – C7-0430/2011 – 2011/0352(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra — pārstrādāšana)

(2017/C 093/54)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0766), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0766),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0430/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0430/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0257/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0257/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju, priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju, priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību;

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0352

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz neautomātisko svaru pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/31/ES.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments uzskata, ka tikai tādos gadījumos un tiktāl cik īstenošanas akti Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē tiek apspriesti sanāksmēs komitejās, tās var uzskatīt par “komitoloģijas komitejām” nozīmē, kas noteikta I pielikumā Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām. Tādējādi uz komiteju sanāksmēm attiecas pielikumā Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām 15. punkta noteikumi gadījumos, kad un tiktāl cik tiek apspriesti citi jautājumi.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/326 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/326

---

P7_TA(2014)0087

Elektromagnētiskā savietojamība ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā saskaņot dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību (pārstrādāta redakcija) (COM(2011)0765 – C7-0429/2011 – 2011/0351(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2017/C 093/55)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0765), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0765),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0429/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0429/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0258/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0258/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0351

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/30/ES.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments uzskata, ka tikai tādos gadījumos un tiktāl cik īstenošanas akti Regulas (ES) nr 182/2011 izpratnē tiek apspriesti sanāksmēs komitejās, tās var uzskatīt par “komitoloģijas komitejām” nozīmē, kas noteikta I pielikumā Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām. Tādējādi uz komiteju sanāksmēm attiecas pielikumā Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām 15. punkta noteikumi gadījumos, kad un tiktāl cik tiek apspriesti citi jautājumi.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/328 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/328

---

P7_TA(2014)0088

Elektroiekārtas, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz to, kā darīt pieejamas tirgū elektroiekārtas, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0773 – C7-0427/2011 – 2011/0357(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2017/C 093/56)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0773), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0773),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0427/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0427/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0259/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0259/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0357

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/35/ES.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments uzskata, ka tikai tādos gadījumos un tiktāl cik īstenošanas akti Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē tiek apspriesti sanāksmēs komitejās, tās var uzskatīt par “komitoloģijas komitejām” nozīmē, kas noteikta I pielikumā Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām. Tādējādi uz komiteju sanāksmēm attiecas pielikumā Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām 15. punkta noteikumi gadījumos, kad un tiktāl cik tiek apspriesti citi jautājumi.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/330 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/330

---

P7_TA(2014)0089

Lifti un liftu aizsargierīces ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz to, kā darīt pieejamus tirgū liftus un liftu aizsargierīces (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0770 – C7-0421/2011 – 2011/0354(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2017/C 093/57)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0770), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0770),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0421/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0421/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kas nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kas nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0260/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0260/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp..

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0354

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz liftiem un liftu drošības sastāvdaļām (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/33/ES.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments uzskata, ka tikai tādos gadījumos un tiktāl cik īstenošanas akti Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē tiek apspriesti sanāksmēs komitejās, tās var uzskatīt par “komitoloģijas komitejām” nozīmē, kas noteikta I pielikumā Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām. Tādējādi uz komiteju sanāksmēm attiecas pielikumā Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām 15. punkta noteikumi gadījumos, kad un tiktāl cik tiek apspriesti citi jautājumi.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/332 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/332

---

P7_TA(2014)0090

Vienkāršas spiedtvertnes ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu, kuri attiecas uz to, kā vienkāršas spiedtvertnes darīt pieejamas tirgū (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0768 – C7-0428/2011 – 2011/0350(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2017/C 093/58)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0768), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0768),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0428/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0428/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 27. marta vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0261/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0261/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0350

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršu spiedtvertņu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/29/ES.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments uzskata, ka tikai tādos gadījumos un tiktāl cik īstenošanas akti Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē tiek apspriesti sanāksmēs komitejās, tās var uzskatīt par “komitoloģijas komitejām” nozīmē, kas noteikta I pielikumā Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām. Tādējādi uz komiteju sanāksmēm attiecas pielikumā Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām 15. punkta noteikumi gadījumos, kad un tiktāl cik tiek apspriesti citi jautājumi.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/334 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/334

---

P7_TA(2014)0091

Mērinstrumenti ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (pārstrādātā redakcija) (COM(2011)0769 – C7-0422/2011 – 2011/0353(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2017/C 093/59)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0769), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0769),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0422/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0422/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 8. oktobra vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 8. oktobra vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0376/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0376/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību;

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša L sērijā vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 105. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0353

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/.../ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2014/32/ES.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments uzskata, ka tikai tādos gadījumos un tiktāl cik īstenošanas akti Regulas (ES) nr 182/2011 izpratnē tiek apspriesti sanāksmēs komitejās, tās var uzskatīt par “komitoloģijas komitejām” nozīmē, kas noteikta I pielikumā Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām. Tādējādi uz komiteju sanāksmēm attiecas pielikumā Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām 15. punkta noteikumi gadījumos, kad un tiktāl cik tiek apspriesti citi jautājumi.

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/336 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/336

---

P7_TA(2014)0092

Kompensācija un atbalsts pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulu (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus (COM(2013)0130 – C7-0066/2013 – 2013/0072(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2017/C 093/60)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0130), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0130),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0066/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0066/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0020/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0020/2014),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 115. lpp.

---

P7_TC1-COD(2013)0072

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos, un Regulu (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

nosūtījuši leģislatīvā akta projektu valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 261/2004 (4), un Padomes Regula (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus (5), ir ievērojams ieguldījums gaisa transporta pasažieru tiesību aizsardzībā gadījumos, kad to ceļojuma plāni tiek izjaukti, ja tiem atsaka iekāpšanu lidmašīnā, ja notiek ilga aizkavēšanās, lidojumus atceļ vai ir noklīdusi bagāža. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 261/2004 (4), un Padomes Regula (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus (5), ir ievērojams ieguldījums gaisa transporta pasažieru tiesību aizsardzībā gadījumos, kad to ceļojuma plāni tiek izjaukti, ja tiem atsaka iekāpšanu lidmašīnā, ja notiek ilga aizkavēšanās, lidojumus atceļ vai ir noklīdusi bagāža.

| (2) | Vairāki trūkumi, kas atklājās, īstenojot tiesības atbilstoši regulām, tomēr nav ļāvuši izmantot to pilnu pasažieru aizsardzības potenciālu. Lai nodrošinātu gaisa pasažieru tiesību faktisku, efektīvu un konsekventu piemērošanu visā Savienībā, ir jāveic vairāki pašreizējā tiesiskā regulējuma pielāgojumi. Tas tika uzsvērts Komisijas “2010. gada ziņojumā par ES pilsonību — Likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai”, kurā paziņoja par pasākumiem, ar ko nodrošinās vienotu tiesību kopumu, jo īpaši gaisa transporta pasažieriem, un šo tiesību atbilstošu ievērošanu. |
| --- | --- |

(2)

Vairāki trūkumi, kas atklājās, īstenojot tiesības atbilstoši regulām, tomēr nav ļāvuši izmantot to pilnu pasažieru aizsardzības potenciālu. Lai nodrošinātu gaisa pasažieru tiesību faktisku, efektīvu un konsekventu piemērošanu visā Savienībā, ir jāveic vairāki pašreizējā tiesiskā regulējuma pielāgojumi. Tas tika uzsvērts Komisijas “2010. gada ziņojumā par ES pilsonību — Likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai”, kurā paziņoja par pasākumiem, ar ko nodrošinās vienotu tiesību kopumu, jo īpaši gaisa transporta pasažieriem, un šo tiesību atbilstošu ievērošanu.

| (2a) | Par gaisa transporta pakalpojumiem pasažieri veic priekšapmaksu, un tos tieši vai netieši subsidē nodokļu maksātāji. Tāpēc lidojumu biļetes būtu jāuzskata par “rezultātu līgumiem”, ar kuriem aviosabiedrības sniedz garantijas, ka līgumā paredzētās saistības tiks izpildītas ar lielāko rūpību. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(2a)

Par gaisa transporta pakalpojumiem pasažieri veic priekšapmaksu, un tos tieši vai netieši subsidē nodokļu maksātāji. Tāpēc lidojumu biļetes būtu jāuzskata par “rezultātu līgumiem”, ar kuriem aviosabiedrības sniedz garantijas, ka līgumā paredzētās saistības tiks izpildītas ar lielāko rūpību. [Gr. 1]

| (3) | Lai palielinātu juridisko noteiktību gaisa pārvadātājiem un pasažieriem, ir nepieciešams precīzāk definēt jēdzienu “ārkārtēji apstākļi”, ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā C-549/07 (Wallentin-Hermann). Šāda definīcija būtu jāprecizē, izmantojot papildināmu tādu apstākļu
  pilnīgu
  sarakstu, par kuriem ir skaidri norādīts, vai tie ir vai nav ārkārtēji.
  Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai šo sarakstu vajadzības gadījumā papildinātu. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(3)

Lai palielinātu juridisko noteiktību gaisa pārvadātājiem un pasažieriem, ir nepieciešams precīzāk definēt jēdzienu “ārkārtēji apstākļi”, ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā C-549/07 (Wallentin-Hermann). Šāda definīcija būtu jāprecizē, izmantojot papildināmu tādu apstākļu
  pilnīgu
  sarakstu, par kuriem ir skaidri norādīts, vai tie ir vai nav ārkārtēji.
  Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai šo sarakstu vajadzības gadījumā papildinātu. [Gr. 2]

| (4) | Lietā C-173/07 (Emirāti) Eiropas Kopienu Tiesa nolēma, ka jēdziens “lidojums” Regulas (EK) Nr. 261/2004 izpratnē ir jāinterpretē kā sastāvošs no gaisa pārvadātāja darbības, kas ir šī pārvadājuma, ko veic gaisa pārvadātājs, kurš nosaka savu maršrutu, “vienība”. Lai izvairītos no neskaidrībām, tagad būtu jāparedz jēdziena “lidojums”, kā arī saistīto jēdzienu “savienotais lidojums” un “brauciens” skaidra definīcija. |
| --- | --- |

(4)

Lietā C-173/07 (Emirāti) Eiropas Kopienu Tiesa nolēma, ka jēdziens “lidojums” Regulas (EK) Nr. 261/2004 izpratnē ir jāinterpretē kā sastāvošs no gaisa pārvadātāja darbības, kas ir šī pārvadājuma, ko veic gaisa pārvadātājs, kurš nosaka savu maršrutu, “vienība”. Lai izvairītos no neskaidrībām, tagad būtu jāparedz jēdziena “lidojums”, kā arī saistīto jēdzienu “savienotais lidojums” un “brauciens” skaidra definīcija.

| (5) | Lietā C-22/11 (Finnair) Eiropas Kopienu

  Savienības
  Tiesa nolēma, ka jēdziens “iekāpšanas atteikums” ir jāinterpretē tādējādi, ka tas attiecas ne tikai uz iekāpšanas atteikumiem virspārdošanas gadījumos, bet arī uz iekāpšanas atteikumiem citu, piemēram, operatīvu, apsvērumu dēļ. jēdziena “iekāpšanas atteikums”pašreizējo definīciju.”
  definīcijai vajadzētu aptvert gadījumus, kad sarakstā paredzētais izlidošanas laiks mainīts uz agrāku laiku, kā rezultātā pasažieris lidojumu nokavē
  . [Gr. 3] |
| --- | --- |

(5)

Lietā C-22/11 (Finnair) Eiropas Kopienu

  Savienības
  Tiesa nolēma, ka jēdziens “iekāpšanas atteikums” ir jāinterpretē tādējādi, ka tas attiecas ne tikai uz iekāpšanas atteikumiem virspārdošanas gadījumos, bet arī uz iekāpšanas atteikumiem citu, piemēram, operatīvu, apsvērumu dēļ. jēdziena “iekāpšanas atteikums”pašreizējo definīciju.”
  definīcijai vajadzētu aptvert gadījumus, kad sarakstā paredzētais izlidošanas laiks mainīts uz agrāku laiku, kā rezultātā pasažieris lidojumu nokavē
  . [Gr. 3]

| (6) | Regula (EK) Nr. 261/2004 attiecas arī uz pasažieriem, kuri rezervējuši savu gaisa pārvadājumu kā daļu no kompleksa ceļojuma. Tomēr būtu skaidri jānosaka, ka pasažieri nedrīkst summēt attiecīgās tiesības, jo īpaši saskaņā ar šo regulu un Padomes Direktīvu 90/314/EEK (6). Pasažieriem būtu jābūt iespējai izvēlēties, saskaņā ar kuru no tiesību aktiem tie izvirza prasības, taču nevar būt tiesības summēt kompensāciju par to pašu problēmu, izmantojot abus tiesību aktus. Pasažieriem nebūtu jāraizējas par to, kā gaisa pārvadātāji un tūrisma operatori savā starpā sadala šādas prasības.
  Gaisa pārvadātājiem un tūrisma operatoriem būtu jāsniedz pasažieriem vajadzīgie pierādījumi, lai pasažieri varētu bez kavēšanās pabeigt savu prasību sagatavošanu. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(6)

Regula (EK) Nr. 261/2004 attiecas arī uz pasažieriem, kuri rezervējuši savu gaisa pārvadājumu kā daļu no kompleksa ceļojuma. Tomēr būtu skaidri jānosaka, ka pasažieri nedrīkst summēt attiecīgās tiesības, jo īpaši saskaņā ar šo regulu un Padomes Direktīvu 90/314/EEK (6). Pasažieriem būtu jābūt iespējai izvēlēties, saskaņā ar kuru no tiesību aktiem tie izvirza prasības, taču nevar būt tiesības summēt kompensāciju par to pašu problēmu, izmantojot abus tiesību aktus. Pasažieriem nebūtu jāraizējas par to, kā gaisa pārvadātāji un tūrisma operatori savā starpā sadala šādas prasības.
  Gaisa pārvadātājiem un tūrisma operatoriem būtu jāsniedz pasažieriem vajadzīgie pierādījumi, lai pasažieri varētu bez kavēšanās pabeigt savu prasību sagatavošanu. [Gr. 4]

| (7) | Lai uzlabotu aizsardzības līmeni,
  nedrīkstētu pastāvēt iespēja
  pasažieriem ar divvirzienu (atpakaļceļa) biļeti nedrīkstētu atteikt iekāpšanu atpakaļceļā

  kādā biļetē iekļautā lidojuma posmā
  tāpēc, ka tie nav izmantojuši turpceļa biļeti

  visus biļetē iekļautos maršruta posmus
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(7)

Lai uzlabotu aizsardzības līmeni,
  nedrīkstētu pastāvēt iespēja
  pasažieriem ar divvirzienu (atpakaļceļa) biļeti nedrīkstētu atteikt iekāpšanu atpakaļceļā

  kādā biļetē iekļautā lidojuma posmā
  tāpēc, ka tie nav izmantojuši turpceļa biļeti

  visus biļetē iekļautos maršruta posmus
  . [Gr. 5]

| (8) | Pašlaik pasažieri dažkārt tiek sodīti par pareizrakstības kļūdām to vārdos, piemērojot administratīvu soda maksu. Rezervācijas kļūdu saprātīgas korekcijas būtu jānodrošina bez maksas, ja tās neparedz braucienu laika, datuma, maršruta vai pasažiera maiņu. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(8)

Pašlaik pasažieri dažkārt tiek sodīti par pareizrakstības kļūdām to vārdos, piemērojot administratīvu soda maksu. Rezervācijas kļūdu saprātīgas korekcijas būtu jānodrošina bez maksas, ja tās neparedz braucienu laika, datuma, maršruta vai pasažiera maiņu. [Gr. 6]

| (9) | Jāprecizē, ka atcelšanas gadījumos izvēle starp atmaksājuma saņemšanu, ceļojuma turpināšanu ar maršruta maiņu vai ceļošanu
  vēlākā brīdī tajā pašā dienā vai
  vēlākā datumā ir pasažiera, nevis gaisa pārvadātāja lēmums. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(9)

Jāprecizē, ka atcelšanas gadījumos izvēle starp atmaksājuma saņemšanu, ceļojuma turpināšanu ar maršruta maiņu vai ceļošanu
  vēlākā brīdī tajā pašā dienā vai
  vēlākā datumā ir pasažiera, nevis gaisa pārvadātāja lēmums. [Gr. 7]

| (9a) | Gadījumos, kad pasažieris paziņo, ka lidojumu neizmantos, pārvadātājam vajadzētu būt pienākumam bez maksas atlīdzināt pasažierim jau samaksātos nodokļus. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(9a)

Gadījumos, kad pasažieris paziņo, ka lidojumu neizmantos, pārvadātājam vajadzētu būt pienākumam bez maksas atlīdzināt pasažierim jau samaksātos nodokļus. [Gr. 8]

| (9b) | Ja ar pasažieri tiek panākta vienošanās par brauciena turpināšanu vēlākā brīdī, tad vienmēr būtu pilnā apmērā jāatlīdzina izmaksas, kas saistītas ar ierašanos lidostā uz nenotikušo lidojumu un ar atpakaļceļu no lidostas. Minētajās izmaksās vienmēr būtu jāiekļauj maksa par pārvietošanos sabiedriskajā transportā, taksometrā un transportlīdzekļa novietošanas izmaksas lidostas stāvvietā. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(9b)

Ja ar pasažieri tiek panākta vienošanās par brauciena turpināšanu vēlākā brīdī, tad vienmēr būtu pilnā apmērā jāatlīdzina izmaksas, kas saistītas ar ierašanos lidostā uz nenotikušo lidojumu un ar atpakaļceļu no lidostas. Minētajās izmaksās vienmēr būtu jāiekļauj maksa par pārvietošanos sabiedriskajā transportā, taksometrā un transportlīdzekļa novietošanas izmaksas lidostas stāvvietā. [Gr. 9]

| (9c) | Efektīva pasažieru tiesību aizsardzības režīma pamatelements ir pasažieru finansiālā aizsardzība aviosabiedrības darbotiesnespējas gadījumā. Lai pastiprinātu pasažieru aizsardzību lidojumu atcelšanas gadījumos, kas saistīti ar gaisa pārvadātāja maksātnespēju vai gaisa pārvadātāja darbības pārtraukšanu darbības licences atsaukšanas dēļ, gaisa pārvadātājiem vajadzētu būt pienākumam sniegt pietiekamu drošības garantiju attiecībā uz kompensāciju izmaksu pasažieriem vai pasažieru nogādāšanu atpakaļ. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(9c)

Efektīva pasažieru tiesību aizsardzības režīma pamatelements ir pasažieru finansiālā aizsardzība aviosabiedrības darbotiesnespējas gadījumā. Lai pastiprinātu pasažieru aizsardzību lidojumu atcelšanas gadījumos, kas saistīti ar gaisa pārvadātāja maksātnespēju vai gaisa pārvadātāja darbības pārtraukšanu darbības licences atsaukšanas dēļ, gaisa pārvadātājiem vajadzētu būt pienākumam sniegt pietiekamu drošības garantiju attiecībā uz kompensāciju izmaksu pasažieriem vai pasažieru nogādāšanu atpakaļ. [Gr. 10]

| (9d) | Piemēram, garantiju fonda vai obligātas apdrošināšanas sistēmas izveide ļaus gaisa pārvadātājam nodrošināt kompensāciju pasažieriem vai nogādāt pasažierus atpakaļ izlidošanas vietā, ja lidojums ir atcelts gaisa pārvadātāja maksātnespējas dēļ vai gaisa pārvadātāja darbības pārtraukšanas dēļ, ja tam ir atsaukta darbības licence. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(9d)

Piemēram, garantiju fonda vai obligātas apdrošināšanas sistēmas izveide ļaus gaisa pārvadātājam nodrošināt kompensāciju pasažieriem vai nogādāt pasažierus atpakaļ izlidošanas vietā, ja lidojums ir atcelts gaisa pārvadātāja maksātnespējas dēļ vai gaisa pārvadātāja darbības pārtraukšanas dēļ, ja tam ir atsaukta darbības licence. [Gr. 11]

| (10) | Lidostām

  Lidostu administrācijai
  un lidostu lietotājiem, piemēram, gaisa pārvadātājiem un uzņēmumiem, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, ir jāsadarbojas,
  navigācijas pakalpojumu sniedzējiem un personām, kas sniedz palīdzību pasažieriem invalīdiem un pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, būtu jāveic piemēroti pasākumi, lai nostiprinātu lidostas lietotāju koordināciju un sadarbību un tādējādi
  mazinātu lidojumu daudzkārtēju traucējumu ietekmi uz pasažieriem, nodrošinot to aprūpi un maršruta maiņu. Tālab tiem būtu jāsagatavo

  idostu administrācijai
  būtu
  jānodrošina pienācīga koordinācija, izmantojot šādiem gadījumiem piemērotu
  ārkārtas rīcības plāni šādiem gadījumiem

  plānu,
  un jāsadarbojas
  ar valsts, reģionālajām vai vietējām varas iestādēm
  šādu plānu izstrādē.
  Šādi plāni būtu jānovērtē valstu izpildiestādēm, kuras vajadzības gadījumā var prasīt tajos izdarīt pielāgojumus. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(10)

Lidostām

  Lidostu administrācijai
  un lidostu lietotājiem, piemēram, gaisa pārvadātājiem un uzņēmumiem, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, ir jāsadarbojas,
  navigācijas pakalpojumu sniedzējiem un personām, kas sniedz palīdzību pasažieriem invalīdiem un pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, būtu jāveic piemēroti pasākumi, lai nostiprinātu lidostas lietotāju koordināciju un sadarbību un tādējādi
  mazinātu lidojumu daudzkārtēju traucējumu ietekmi uz pasažieriem, nodrošinot to aprūpi un maršruta maiņu. Tālab tiem būtu jāsagatavo

  idostu administrācijai
  būtu
  jānodrošina pienācīga koordinācija, izmantojot šādiem gadījumiem piemērotu
  ārkārtas rīcības plāni šādiem gadījumiem

  plānu,
  un jāsadarbojas
  ar valsts, reģionālajām vai vietējām varas iestādēm
  šādu plānu izstrādē.
  Šādi plāni būtu jānovērtē valstu izpildiestādēm, kuras vajadzības gadījumā var prasīt tajos izdarīt pielāgojumus. [Gr. 12]

| (10a) | Gaisa pārvadātājiem būtu jānosaka procedūras un koordinēta rīcība, kā sniegt pienācīgu informāciju iestrēgušiem pasažieriem. Procedūrās skaidri jānorāda, kura struktūra katrā lidostā būs atbildīga par aprūpi, atbalstu, maršruta maiņu vai atlīdzības izmaksu, un tajās jāizklāsta šādu pakalpojumu sniegšanas norise un nosacījumi. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(10a)

Gaisa pārvadātājiem būtu jānosaka procedūras un koordinēta rīcība, kā sniegt pienācīgu informāciju iestrēgušiem pasažieriem. Procedūrās skaidri jānorāda, kura struktūra katrā lidostā būs atbildīga par aprūpi, atbalstu, maršruta maiņu vai atlīdzības izmaksu, un tajās jāizklāsta šādu pakalpojumu sniegšanas norise un nosacījumi. [Gr. 13]

| (10b) | Lai pasažieriem sniegtu atbalstu lidojumu traucējumu vai arī ar kavēšanos piegādātas, sabojātas vai pazaudētas bagāžas gadījumos, gaisa pārvadātājiem lidostās būtu jāizveido kontaktpunkti, kuros gaisa pārvadātāja personāls vai gaisa pārvadātāja uzdevumā darbojošās trešās personas sniegtu pasažieriem nepieciešamo informāciju par viņu tiesībām, tostarp sūdzību iesniegšanas procedūrām, un palīdzētu pasažieriem nekavējoties rīkoties. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(10b)

Lai pasažieriem sniegtu atbalstu lidojumu traucējumu vai arī ar kavēšanos piegādātas, sabojātas vai pazaudētas bagāžas gadījumos, gaisa pārvadātājiem lidostās būtu jāizveido kontaktpunkti, kuros gaisa pārvadātāja personāls vai gaisa pārvadātāja uzdevumā darbojošās trešās personas sniegtu pasažieriem nepieciešamo informāciju par viņu tiesībām, tostarp sūdzību iesniegšanas procedūrām, un palīdzētu pasažieriem nekavējoties rīkoties. [Gr. 14]

| (11) | Regulā (EK) Nr. 261/2004 būtu nepārprotami jāiekļauj tiesības uz kompensāciju pasažieriem, kas cieš ilgas aizkavēšanās dēļ, saskaņā ar Eiropas
  Kopienu
  Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-402/07 un C-432/07 (Sturgeon). Tajā pašā laikā

  un atbilstoši vienlīdzīgas attieksmes principam, kas paredz, ka attieksme līdzīgās situācijās nedrīkst būt atšķirīga
  . Robežvērtības, par kurām ilgāka kavēšanās dod tiesības uz kompensāciju, ir jāpalielina,
  cita starpā tādēļ,
  lai ņemtu vērā finansiālo ietekmi uz nozari un lai novērstu biežākas reisu atcelšanas kā tās sekas. Lai nodrošinātu,

  To piemērošanas rezultātā būtu jānodrošina, lai
  iedzīvotājiem, kas ceļo ES, būtu vienādi kompensācijas apstākļi, robežvērtībai būtu jābūt vienādai visiem ceļojumiem Savienībā, bet tai būtu jābūt atkarīgai no ceļojuma attāluma, braucot uz un no trešām valstīm,

  nosacījumi. Tajā pašā laikā dažas robežvērtības ceļojumiem uz un no trešām valstīm
  būtu
  jāpalielina atkarībā
  no
  brauciena
  attāluma, lai ņemtu vērā tos darbības apgrūtinājumus, ar ko saskaras gaisa pārvadātāji, kam jārisina kavēšanās problēmas attālās lidostās.
  Kompensācijas apmēram par vienu un to pašu attiecīgā lidojuma attālumu vienmēr vajadzētu būt vienādam. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(11)

Regulā (EK) Nr. 261/2004 būtu nepārprotami jāiekļauj tiesības uz kompensāciju pasažieriem, kas cieš ilgas aizkavēšanās dēļ, saskaņā ar Eiropas
  Kopienu
  Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-402/07 un C-432/07 (Sturgeon). Tajā pašā laikā

  un atbilstoši vienlīdzīgas attieksmes principam, kas paredz, ka attieksme līdzīgās situācijās nedrīkst būt atšķirīga
  . Robežvērtības, par kurām ilgāka kavēšanās dod tiesības uz kompensāciju, ir jāpalielina,
  cita starpā tādēļ,
  lai ņemtu vērā finansiālo ietekmi uz nozari un lai novērstu biežākas reisu atcelšanas kā tās sekas. Lai nodrošinātu,

  To piemērošanas rezultātā būtu jānodrošina, lai
  iedzīvotājiem, kas ceļo ES, būtu vienādi kompensācijas apstākļi, robežvērtībai būtu jābūt vienādai visiem ceļojumiem Savienībā, bet tai būtu jābūt atkarīgai no ceļojuma attāluma, braucot uz un no trešām valstīm,

  nosacījumi. Tajā pašā laikā dažas robežvērtības ceļojumiem uz un no trešām valstīm
  būtu
  jāpalielina atkarībā
  no
  brauciena
  attāluma, lai ņemtu vērā tos darbības apgrūtinājumus, ar ko saskaras gaisa pārvadātāji, kam jārisina kavēšanās problēmas attālās lidostās.
  Kompensācijas apmēram par vienu un to pašu attiecīgā lidojuma attālumu vienmēr vajadzētu būt vienādam. [Gr. 15]

| (12) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ar Regulu (EK) Nr. 261/2004 būtu skaidri jāapstiprina, ka lidojumu saraksta maiņai ir līdzīga ietekme uz pasažieriem kā ilgstošiem kavējumiem
  vai iekāpšanas atteikumam
  un tai būtu jārada līdzīgas tiesības. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ar Regulu (EK) Nr. 261/2004 būtu skaidri jāapstiprina, ka lidojumu saraksta maiņai ir līdzīga ietekme uz pasažieriem kā ilgstošiem kavējumiem
  vai iekāpšanas atteikumam
  un tai būtu jārada līdzīgas tiesības. [Gr. 16]

| (13) | Par pasažieriem, kas nokavējuši savienoto lidojumu
  tādēļ, ka lidojumu sarakstā izdarītas izmaiņas vai lidojums nokavējies
  , būtu pienācīgi jārūpējas, kamēr tie gaida maršruta maiņu. Saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes principu
  un Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā C-11/11 (Air France pret Folkerts)
  šādiem pasažieriem būtu jāvar pieprasīt kompensāciju uz līdzīga pamata kā pasažieriem, kuru lidojumi kavējas vai ir atcelti, jo tas kavē ceļojuma galamērķa sasniegšanu. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(13)

Par pasažieriem, kas nokavējuši savienoto lidojumu
  tādēļ, ka lidojumu sarakstā izdarītas izmaiņas vai lidojums nokavējies
  , būtu pienācīgi jārūpējas, kamēr tie gaida maršruta maiņu. Saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes principu
  un Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā C-11/11 (Air France pret Folkerts)
  šādiem pasažieriem būtu jāvar pieprasīt kompensāciju uz līdzīga pamata kā pasažieriem, kuru lidojumi kavējas vai ir atcelti, jo tas kavē ceļojuma galamērķa sasniegšanu. [Gr. 17]

| (13a) | Principā būtu jānosaka, ka pienākums piedāvāt pasažieriem atbalstu un maršruta maiņu ir gaisa pārvadātājam, kurš ir atbildīgs par izmaiņām lidojumu sarakstā vai izraisījis kavēšanos. Tomēr, lai mazinātu ekonomisko slogu attiecīgajam gaisa pārvadātājam, kompensācijai, kas izmaksājama pasažierim, vajadzētu būt saistītai ar iepriekšējā savienotā lidojuma kavēšanos, ierodoties pārsēšanās punktā. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(13a)

Principā būtu jānosaka, ka pienākums piedāvāt pasažieriem atbalstu un maršruta maiņu ir gaisa pārvadātājam, kurš ir atbildīgs par izmaiņām lidojumu sarakstā vai izraisījis kavēšanos. Tomēr, lai mazinātu ekonomisko slogu attiecīgajam gaisa pārvadātājam, kompensācijai, kas izmaksājama pasažierim, vajadzētu būt saistītai ar iepriekšējā savienotā lidojuma kavēšanos, ierodoties pārsēšanās punktā. [Gr. 18]

| (13b) | Par pasažieriem invalīdiem un pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kuri nokavējuši savienoto lidojumu lidostas palīdzības dienestu izraisītas kavēšanās dēļ, būtu pienācīgi jārūpējas, kamēr viņi gaida maršruta maiņu. Šādiem pasažieriem vajadzētu būt iespējai pieprasīt no lidostas administrācijas kompensāciju uz līdzīga pamata kā pasažieriem, kuru lidojumi kavējas vai kuru lidojumus gaisa pārvadātājs ir atcēlis. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(13b)

Par pasažieriem invalīdiem un pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kuri nokavējuši savienoto lidojumu lidostas palīdzības dienestu izraisītas kavēšanās dēļ, būtu pienācīgi jārūpējas, kamēr viņi gaida maršruta maiņu. Šādiem pasažieriem vajadzētu būt iespējai pieprasīt no lidostas administrācijas kompensāciju uz līdzīga pamata kā pasažieriem, kuru lidojumi kavējas vai kuru lidojumus gaisa pārvadātājs ir atcēlis. [Gr. 19]

| (14) | Nolūkā uzlabot pasažieru aizsardzību būtu jāpaskaidro, ka pasažieri, kuru reiss kavējas, bauda tiesības uz aprūpi un kompensāciju neatkarīgi no tā, vai tie gaida lidostas terminālī, vai jau ir iekāpuši gaisa kuģī. Tomēr, tā kā pēdējiem nav pieejami terminālī sniegtie pakalpojumi, viņu tiesības jāstiprina, ņemot vērā pamatvajadzības un tiesības izkāpt no gaisa kuģa. |
| --- | --- |

(14)

Nolūkā uzlabot pasažieru aizsardzību būtu jāpaskaidro, ka pasažieri, kuru reiss kavējas, bauda tiesības uz aprūpi un kompensāciju neatkarīgi no tā, vai tie gaida lidostas terminālī, vai jau ir iekāpuši gaisa kuģī. Tomēr, tā kā pēdējiem nav pieejami terminālī sniegtie pakalpojumi, viņu tiesības jāstiprina, ņemot vērā pamatvajadzības un tiesības izkāpt no gaisa kuģa.

| (15) | Ja pasažieris ir izvēlējies maršruta maiņu pie pirmās izdevības, gaisa pārvadātājs parasti cenšas veikt maršruta maiņu atkarībā no brīvajām vietām savos paša lidojumos, tādējādi liedzot pasažieriem iespēju izmantot ātrāku alternatīva pārvadātāja maršrutu. Būtu jānosaka, ka pēc noteikta laika gaisa pārvadātājam būtu jāpiedāvā mainīt maršrutu, izmantojot cita pārvadātāja pakalpojumus vai citus transporta veidus, ja tas var paātrināt maršruta maiņu. Alternatīvie maršruti būtu atkarīgi no brīvu vietu esamības. |
| --- | --- |

(15)

Ja pasažieris ir izvēlējies maršruta maiņu pie pirmās izdevības, gaisa pārvadātājs parasti cenšas veikt maršruta maiņu atkarībā no brīvajām vietām savos paša lidojumos, tādējādi liedzot pasažieriem iespēju izmantot ātrāku alternatīva pārvadātāja maršrutu. Būtu jānosaka, ka pēc noteikta laika gaisa pārvadātājam būtu jāpiedāvā mainīt maršrutu, izmantojot cita pārvadātāja pakalpojumus vai citus transporta veidus, ja tas var paātrināt maršruta maiņu. Alternatīvie maršruti būtu atkarīgi no brīvu vietu esamības.

| (16) | Gaisa pārvadātājiem patlaban uzlikta neierobežota atbildība par savu pasažieru izmitināšanu ilgstošu ārkārtēju apstākļu gadījumā. Šīs neskaidrības, kas saistītas ar paredzama laika ierobežojuma trūkumu, var apdraudēt pārvadātāja finansiālo stabilitāti. Tādēļ

  Taču
  gaisa pārvadātājam vajadzētu būt iespējai pēc noteikta laika ierobežot aprūpes sniegšanu
  attiecībā uz izmitināšanas ilgumu un — gadījumos, kad pasažieri paši sev noorganizē naktsmājas — attiecībā uz izmaksām un aprūpi
  . Turklāt ārkārtas rīcības plānošana un nekavējoša
  ātra
  maršruta maiņa samazinās risku, ka pasažieri ilgāku laikposmu paliek iestrēguši. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(16)

Gaisa pārvadātājiem patlaban uzlikta neierobežota atbildība par savu pasažieru izmitināšanu ilgstošu ārkārtēju apstākļu gadījumā. Šīs neskaidrības, kas saistītas ar paredzama laika ierobežojuma trūkumu, var apdraudēt pārvadātāja finansiālo stabilitāti. Tādēļ

  Taču
  gaisa pārvadātājam vajadzētu būt iespējai pēc noteikta laika ierobežot aprūpes sniegšanu
  attiecībā uz izmitināšanas ilgumu un — gadījumos, kad pasažieri paši sev noorganizē naktsmājas — attiecībā uz izmaksām un aprūpi
  . Turklāt ārkārtas rīcības plānošana un nekavējoša
  ātra
  maršruta maiņa samazinās risku, ka pasažieri ilgāku laikposmu paliek iestrēguši. [Gr. 20]

| (17) | Dažu pasažieru tiesību, jo īpaši tiesību uz izmitināšanu, īstenošana izrādījās neproporcionāla gaisa pārvadātāju ieņēmumiem no konkrētiem maza mēroga pārvadājumiem. Tādēļ lidojumi, ko veic ar maziem gaisa kuģiem īsos attālumos, būtu jāatbrīvo no pienākuma apmaksāt izmitināšanu, lai gan pārvadātājam būtu jāpalīdz pasažierim atrast šādas izmitināšanas iespējas.
  [Gr. 21] |
| --- | --- |

(17)

Dažu pasažieru tiesību, jo īpaši tiesību uz izmitināšanu, īstenošana izrādījās neproporcionāla gaisa pārvadātāju ieņēmumiem no konkrētiem maza mēroga pārvadājumiem. Tādēļ lidojumi, ko veic ar maziem gaisa kuģiem īsos attālumos, būtu jāatbrīvo no pienākuma apmaksāt izmitināšanu, lai gan pārvadātājam būtu jāpalīdz pasažierim atrast šādas izmitināšanas iespējas.
  [Gr. 21]

| (18) | Invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, un citām personām ar īpašām vajadzībām, piemēram, nepavadītiem bērniem, grūtniecēm un personām, kam nepieciešama īpaša medicīniska uzraudzība, var rasties grūtības nodrošināt izmitināšanu, ja rodas lidojumu traucējumi. Tāpēc jebkuri

  uz šīm pasažieru kategorijām nekādā ziņā nebūtu jāattiecina
  izmitināšanas tiesību ierobežojumi ārkārtēju apstākļu gadījumos vai reģionālu pārvadājumu gadījumos nebūtu jāattiecina uz šīm pasažieru kategorijām. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(18)

Invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, un citām personām ar īpašām vajadzībām, piemēram, nepavadītiem bērniem, grūtniecēm un personām, kam nepieciešama īpaša medicīniska uzraudzība, var rasties grūtības nodrošināt izmitināšanu, ja rodas lidojumu traucējumi. Tāpēc jebkuri

  uz šīm pasažieru kategorijām nekādā ziņā nebūtu jāattiecina
  izmitināšanas tiesību ierobežojumi ārkārtēju apstākļu gadījumos vai reģionālu pārvadājumu gadījumos nebūtu jāattiecina uz šīm pasažieru kategorijām. [Gr. 22]

| (18a) | Ja Kopienas gaisa pārvadātājs pieprasa, lai invalīdus vai personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām pavadītu aprūpētājs, aprūpētājiem nebūtu jāpiemēro attiecīgās lidostas izlidošanas nodoklis. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(18a)

Ja Kopienas gaisa pārvadātājs pieprasa, lai invalīdus vai personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām pavadītu aprūpētājs, aprūpētājiem nebūtu jāpiemēro attiecīgās lidostas izlidošanas nodoklis. [Gr. 23]

| (18b) | Pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina, lai personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un invalīdiem gaisa kuģos vienmēr būtu tiesības bez maksas lietot drošības ziņā apstiprinātas elpošanas ierīces. Komisijai sadarbībā ar nozares pārstāvjiem un organizācijām, kas pārstāv invalīdus un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām, būtu jāsagatavo apstiprinātu medicīnisko skābekļa iekārtu saraksts, pienācīgi ņemot vērā drošības prasības. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(18b)

Pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina, lai personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un invalīdiem gaisa kuģos vienmēr būtu tiesības bez maksas lietot drošības ziņā apstiprinātas elpošanas ierīces. Komisijai sadarbībā ar nozares pārstāvjiem un organizācijām, kas pārstāv invalīdus un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām, būtu jāsagatavo apstiprinātu medicīnisko skābekļa iekārtu saraksts, pienācīgi ņemot vērā drošības prasības. [Gr. 24]

| (19) | Pie pašreizējo ilgas kavēšanās un atceltu lidojumu ES līmeņa iemesliem gaisa pārvadātāji nav vienīgie vainojamie. Lai stimulētu visus aviācijas ķēdes dalībniekus meklēt efektīvus un savlaicīgus risinājumus, kā samazināt grūtības, ko pasažieriem rada ilgstošas kavēšanās vai reisu atcelšanas, gaisa pārvadātājiem vajadzētu būt tiesībām pieprasīt atlīdzinājumu no ikvienas trešās personas, kas veicinājusi tādu notikumu attīstību, kuras rezultātā jāizmaksā kompensācijas vai rodas citas saistības. |
| --- | --- |

(19)

Pie pašreizējo ilgas kavēšanās un atceltu lidojumu ES līmeņa iemesliem gaisa pārvadātāji nav vienīgie vainojamie. Lai stimulētu visus aviācijas ķēdes dalībniekus meklēt efektīvus un savlaicīgus risinājumus, kā samazināt grūtības, ko pasažieriem rada ilgstošas kavēšanās vai reisu atcelšanas, gaisa pārvadātājiem vajadzētu būt tiesībām pieprasīt atlīdzinājumu no ikvienas trešās personas, kas veicinājusi tādu notikumu attīstību, kuras rezultātā jāizmaksā kompensācijas vai rodas citas saistības.

| (20) | Pasažieriem vajadzētu būt ne tikai pareizi informētiem par savām tiesībām lidojuma traucējumu
  , saraksta maiņas un iekāpšanas atteikumu
  gadījumos, bet tiem būtu jābūt arī pienācīgi informētiem par pašu traucējumu iemeslu, tiklīdz šī informācija kļūst pieejama.
  Gaisa pārvadātājam
  šī informācija
  būtu
  jāsniedz arī gadījumā, ja pasažiera biļete iegādāta ar tāda starpnieka palīdzību, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā.
  Pasažieri būtu jāinformē arī par vienkāršākajām un ātrākajām prasību un sūdzību iesniegšanas procedūrām, lai viņi varētu izmantot savas tiesības. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(20)

Pasažieriem vajadzētu būt ne tikai pareizi informētiem par savām tiesībām lidojuma traucējumu
  , saraksta maiņas un iekāpšanas atteikumu
  gadījumos, bet tiem būtu jābūt arī pienācīgi informētiem par pašu traucējumu iemeslu, tiklīdz šī informācija kļūst pieejama.
  Gaisa pārvadātājam
  šī informācija
  būtu
  jāsniedz arī gadījumā, ja pasažiera biļete iegādāta ar tāda starpnieka palīdzību, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā.
  Pasažieri būtu jāinformē arī par vienkāršākajām un ātrākajām prasību un sūdzību iesniegšanas procedūrām, lai viņi varētu izmantot savas tiesības. [Gr. 25]

| (21) | Lai nodrošinātu pasažieru tiesību labāku ievērošanu, jābūt precīzi definētai valsts izpildiestāžu lomai un tā skaidri jānodala no atsevišķu pasažieru sūdzību izskatīšanas. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu pasažieru tiesību labāku ievērošanu, jābūt precīzi definētai valsts izpildiestāžu lomai un tā skaidri jānodala no atsevišķu pasažieru sūdzību izskatīšanas.

| (21a) | Lai palīdzētu valstu izpildiestādēm veikt to funkcijas saistībā ar šīs regulas izpildi, gaisa pārvadātājiem tām būtu jāiesniedz attiecīgi atbilstības dokumenti, kas apliecinātu pārvadātāju pienācīgu atbilstību visiem attiecīgajiem šīs regulas pantiem. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(21a)

Lai palīdzētu valstu izpildiestādēm veikt to funkcijas saistībā ar šīs regulas izpildi, gaisa pārvadātājiem tām būtu jāiesniedz attiecīgi atbilstības dokumenti, kas apliecinātu pārvadātāju pienācīgu atbilstību visiem attiecīgajiem šīs regulas pantiem. [Gr. 26]

| (21b) | Tā kā komercaviācija ir integrēts Savienības tirgus, pasākumi regulas izpildes garantēšanai būs efektīvāki, ja tie tiks īstenoti Savienības līmenī, nodrošinot lielāku Komisijas līdzdalību. Proti, Eiropas Komisijai būtu jāuzlabo gaisa pārvadājumu pakalpojumu izmantotāju informētība par to, kā gaisa pārvadātāji ievēro pasažieru tiesību prasības, šajā nolūkā publicējot to pārvadātāju sarakstu, kuri sistemātiski neievēro šīs regulas noteikumus. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(21b)

Tā kā komercaviācija ir integrēts Savienības tirgus, pasākumi regulas izpildes garantēšanai būs efektīvāki, ja tie tiks īstenoti Savienības līmenī, nodrošinot lielāku Komisijas līdzdalību. Proti, Eiropas Komisijai būtu jāuzlabo gaisa pārvadājumu pakalpojumu izmantotāju informētība par to, kā gaisa pārvadātāji ievēro pasažieru tiesību prasības, šajā nolūkā publicējot to pārvadātāju sarakstu, kuri sistemātiski neievēro šīs regulas noteikumus. [Gr. 27]

| (22) | Pasažieriem būt

  būtu
  jābūt pienācīgi informētiem par attiecīgo pieprasījuma un sūdzības

  attiecīgajām prasību un sūdzību
  iesniegšanas procedūru

  procedūrām
  gaisa pārvadātājiem
  un jāsaņem norādes par šajā sakarībā piemērojamajiem termiņiem, jo īpaši 16.a panta 2. punktā minētajiem termiņiem
  , un tiem būtu

  iespējami īsā laikā
  jāsaņem atbilde pieņemamā laikposmā. Pasažieriem vajadzētu arī būt iespējai sūdzēties par gaisa pārvadātājiem, izmantojot ārpustiesas pasākumus.
  Gadījumos, kad domstarpības starp pasažieri un aviosabiedrību atrisināt nav iespējams, dalībvalstīm būtu jāparedz pienācīgi nodrošināti starpniecības dienesti.
  Tomēr, tā kā tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību ir vienas no pamattiesībām, kas atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā, šiem pasākumiem nevajadzētu ne traucēt, ne kavēt pasažieru piekļuvi tiesām.
  Šajā nolūkā pasažieriem vienmēr būtu jāsaņem visu par attiecīgo formalitāšu kārtošanu atbildīgo iestāžu adreses un kontaktinformācija katrā valstī. Lai prasību izskatīšana gan tiesas, gan ārpustiesas kārtībā varētu norisināties vienkārši, ātri un lēti, jo īpaši būtu jāparedz atsauce uz tiešsaistes strīdu risināšanas procedūru, alternatīvas strīdu risināšanas procedūru, kā arī uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(22)

Pasažieriem būt

  būtu
  jābūt pienācīgi informētiem par attiecīgo pieprasījuma un sūdzības

  attiecīgajām prasību un sūdzību
  iesniegšanas procedūru

  procedūrām
  gaisa pārvadātājiem
  un jāsaņem norādes par šajā sakarībā piemērojamajiem termiņiem, jo īpaši 16.a panta 2. punktā minētajiem termiņiem
  , un tiem būtu

  iespējami īsā laikā
  jāsaņem atbilde pieņemamā laikposmā. Pasažieriem vajadzētu arī būt iespējai sūdzēties par gaisa pārvadātājiem, izmantojot ārpustiesas pasākumus.
  Gadījumos, kad domstarpības starp pasažieri un aviosabiedrību atrisināt nav iespējams, dalībvalstīm būtu jāparedz pienācīgi nodrošināti starpniecības dienesti.
  Tomēr, tā kā tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību ir vienas no pamattiesībām, kas atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā, šiem pasākumiem nevajadzētu ne traucēt, ne kavēt pasažieru piekļuvi tiesām.
  Šajā nolūkā pasažieriem vienmēr būtu jāsaņem visu par attiecīgo formalitāšu kārtošanu atbildīgo iestāžu adreses un kontaktinformācija katrā valstī. Lai prasību izskatīšana gan tiesas, gan ārpustiesas kārtībā varētu norisināties vienkārši, ātri un lēti, jo īpaši būtu jāparedz atsauce uz tiešsaistes strīdu risināšanas procedūru, alternatīvas strīdu risināšanas procedūru, kā arī uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām. [Gr. 28]

| (22a) | Pirms prasības iesniegšanas vienmēr būtu jāiesniedz sūdzība. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(22a)

Pirms prasības iesniegšanas vienmēr būtu jāiesniedz sūdzība. [Gr. 29]

| (23) | Lietā C-139/11 Moré

  pret
  KLM Eiropas Savienības Tiesa precizēja, ka termiņus prasības celšanai tiesā nolūkā saņemt kompensāciju nosaka saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem.
  Savukārt termiņus strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā nosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/11/ES par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu

   (7). |
| --- | --- |

(23)

Lietā C-139/11 Moré

  pret
  KLM Eiropas Savienības Tiesa precizēja, ka termiņus prasības celšanai tiesā nolūkā saņemt kompensāciju nosaka saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem.
  Savukārt termiņus strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā nosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/11/ES par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu

   (7).

| (24) | Regulāra informācijas plūsma starp Komisiju un izpildiestādēm dotu iespēju Komisijai labāk pildīt savu uzraudzības un koordinācijas lomu starp valsts iestādēm un tās atbalstīt. |
| --- | --- |

(24)

Regulāra informācijas plūsma starp Komisiju un izpildiestādēm dotu iespēju Komisijai labāk pildīt savu uzraudzības un koordinācijas lomu starp valsts iestādēm un tās atbalstīt.

| (25) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 261/2004 īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (8). |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 261/2004 īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (8).

| (26) | Būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, lai pieņemtu īstenošanas lēmumus attiecībā uz to darbības pārskatu saturu, ko dalībvalstis sniedz Komisijai. |
| --- | --- |

(26)

Būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, lai pieņemtu īstenošanas lēmumus attiecībā uz to darbības pārskatu saturu, ko dalībvalstis sniedz Komisijai.

| (26a) | Lai palielinātu juridisko noteiktību pasažieriem un gaisa pārvadātājiem, vajadzētu būt iespējai precizēt, kādi apstākļi ir “ārkārtēji apstākļi”, pamatojoties uz valstu izpildiestāžu darbu un Tiesas spriedumiem. . Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās ar valstu izpildiestādēm. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(26a)

Lai palielinātu juridisko noteiktību pasažieriem un gaisa pārvadātājiem, vajadzētu būt iespējai precizēt, kādi apstākļi ir “ārkārtēji apstākļi”, pamatojoties uz valstu izpildiestāžu darbu un Tiesas spriedumiem. . Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās ar valstu izpildiestādēm. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 31]

| (27) | Lai nodrošinātu, ka pārvietošanās palīglīdzekļu bojājumi vai to nozaudēšana tiek kompensēta pilnā apjomā, gaisa pārvadātājiem būtu bez maksas jāļauj personām

  ārvadātāji un lidostas palīdzības dienesti rezervācijas veikšanas brīdī un atkārtoti, pasažieriem reģistrējoties lidojumam, informē pasažierus invalīdus un pasažierus
  ar ierobežotām pārvietošanās spējām
  par iespēju
  iesniegt īpašu interešu deklarāciju, kas saskaņā ar Monreālas konvenciju ļauj panākt

  pieprasīt
  pilnīgu kompensāciju par nozaudēšanu vai bojājumiem.
  Gaisa pārvadātājiem biļešu rezervācijas brīdī būtu jāinformē pasažieri par minēto deklarāciju un no tās izrietošām tiesībām. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu, ka pārvietošanās palīglīdzekļu bojājumi vai to nozaudēšana tiek kompensēta pilnā apjomā, gaisa pārvadātājiem būtu bez maksas jāļauj personām

  ārvadātāji un lidostas palīdzības dienesti rezervācijas veikšanas brīdī un atkārtoti, pasažieriem reģistrējoties lidojumam, informē pasažierus invalīdus un pasažierus
  ar ierobežotām pārvietošanās spējām
  par iespēju
  iesniegt īpašu interešu deklarāciju, kas saskaņā ar Monreālas konvenciju ļauj panākt

  pieprasīt
  pilnīgu kompensāciju par nozaudēšanu vai bojājumiem.
  Gaisa pārvadātājiem biļešu rezervācijas brīdī būtu jāinformē pasažieri par minēto deklarāciju un no tās izrietošām tiesībām. [Gr. 32]

| (28) | Dažkārt pasažierus mulsina noteikumi par gaisa kuģī līdzi atļautās bagāžas izmēriem, svaru vai vienību skaitu. Lai nodrošinātu, ka pasažieri ir pilnībā informēti par atļauto bagāžu, informāciju par rokas bagāžu un nododamo bagāžu iekļauj biļetē, un gaisa pārvadātājiem atļautais apjoms būtu skaidri jānorāda rezervēšanas laikā un lidostā. |
| --- | --- |

(28)

Dažkārt pasažierus mulsina noteikumi par gaisa kuģī līdzi atļautās bagāžas izmēriem, svaru vai vienību skaitu. Lai nodrošinātu, ka pasažieri ir pilnībā informēti par atļauto bagāžu, informāciju par rokas bagāžu un nododamo bagāžu iekļauj biļetē, un gaisa pārvadātājiem atļautais apjoms būtu skaidri jānorāda rezervēšanas laikā un lidostā.

| (29) | Mūzikas instrumenti būtu, cik vien iespējams, jāpieņem kā bagāža pasažieru salonā un, ja tas nav iespējams, pēc iespējas būtu
  pēc iespējas būtu
  jāpārvadā pienācīgos apstākļos gaisa kuģa kravas nodalījumā.
  Lai attiecīgie pasažieri varētu noteikt, vai viņu instrumentus iespējams novietot pasažieru salonā, gaisa pārvadātājiem viņi būtu jāinformē par bagāžas nodalījumu lielumu.
  Tāpēc Regula (EK) Nr. 2027/97 būtu attiecīgi jāgroza. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(29)

Mūzikas instrumenti būtu, cik vien iespējams, jāpieņem kā bagāža pasažieru salonā un, ja tas nav iespējams, pēc iespējas būtu
  pēc iespējas būtu
  jāpārvadā pienācīgos apstākļos gaisa kuģa kravas nodalījumā.
  Lai attiecīgie pasažieri varētu noteikt, vai viņu instrumentus iespējams novietot pasažieru salonā, gaisa pārvadātājiem viņi būtu jāinformē par bagāžas nodalījumu lielumu.
  Tāpēc Regula (EK) Nr. 2027/97 būtu attiecīgi jāgroza. [Gr. 33]

| (30) | Lai nodrošinātu ar Regulu (EK) Nr. 2027/97 piešķirto pasažieru tiesību pareizu un saskaņotu piemērošanu, valstu izpildiestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 261/2004, būtu arī jāuzrauga un jāaizsargā tiesības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2027/97. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu ar Regulu (EK) Nr. 2027/97 piešķirto pasažieru tiesību pareizu un saskaņotu piemērošanu, valstu izpildiestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 261/2004, būtu arī jāuzrauga un jāaizsargā tiesības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2027/97.

| (31) | Ņemot vērā īsos termiņus sūdzību iesniegšanai par nozaudētu, bojātu vai ar aizkavēšanos saņemtu bagāžu, gaisa pārvadātājiem būtu jādod

  ikvienā lidostā būtu jāizveido īpašs bagāžas pretenziju dienests, kur
  pasažieriem
  būtu
  iespēja iesniegt sūdzību, nodrošinot

  uzreiz pēc ierašanās. Šajā nolūkā gaisa pārvadātājiem būtu jānodrošina pasažieriem
  sūdzības veidlapas lidostā. Tai

  visās ES oficiālajās valodās
  .
  Veidlapai
  varētu arī būt vienota īpašuma pretenzijas ziņojuma (PIR) forma.
  Komisijai būtu jānosaka pretenzijas pieteikuma veidlapas standarts, pieņemot īstenošanas aktus. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā īsos termiņus sūdzību iesniegšanai par nozaudētu, bojātu vai ar aizkavēšanos saņemtu bagāžu, gaisa pārvadātājiem būtu jādod

  ikvienā lidostā būtu jāizveido īpašs bagāžas pretenziju dienests, kur
  pasažieriem
  būtu
  iespēja iesniegt sūdzību, nodrošinot

  uzreiz pēc ierašanās. Šajā nolūkā gaisa pārvadātājiem būtu jānodrošina pasažieriem
  sūdzības veidlapas lidostā. Tai

  visās ES oficiālajās valodās
  .
  Veidlapai
  varētu arī būt vienota īpašuma pretenzijas ziņojuma (PIR) forma.
  Komisijai būtu jānosaka pretenzijas pieteikuma veidlapas standarts, pieņemot īstenošanas aktus. [Gr. 34]

| (32) | Regulas (EK) Nr. 2027/97 3. panta 2. punkts ir novecojis, jo apdrošināšanas jautājumus tagad reglamentē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 785/2004 par apdrošināšanas prasībām, kas attiecas uz gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem (9). Tādēļ tas attiecīgi būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(32)

Regulas (EK) Nr. 2027/97 3. panta 2. punkts ir novecojis, jo apdrošināšanas jautājumus tagad reglamentē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 785/2004 par apdrošināšanas prasībām, kas attiecas uz gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem (9). Tādēļ tas attiecīgi būtu jāsvītro.

| (33) | Regulā (EK) Nr. 2027/97 noteiktie monetārie ierobežojumi noteikti būtu jāgroza, lai ņemtu vērā ekonomiskās norises, ko 2009. gadā pārskatījusi Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO) saskaņā ar Monreālas konvencijas 24. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(33)

Regulā (EK) Nr. 2027/97 noteiktie monetārie ierobežojumi noteikti būtu jāgroza, lai ņemtu vērā ekonomiskās norises, ko 2009. gadā pārskatījusi Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO) saskaņā ar Monreālas konvencijas 24. panta 2. punktu.

| (34) | Lai nodrošinātu turpmāku saskaņu starp Regulu (EK) Nr. 2027/97 un Monreālas Konvenciju, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai. Šīs pilnvaras ļaus Komisijai grozīt ar Regulu (EK) Nr. 2027/97 noteiktos monetāros ierobežojumus gadījumā, ja Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO) tos pielāgo saskaņā ar Monreālas konvencijas 24. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(34)

Lai nodrošinātu turpmāku saskaņu starp Regulu (EK) Nr. 2027/97 un Monreālas Konvenciju, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai. Šīs pilnvaras ļaus Komisijai grozīt ar Regulu (EK) Nr. 2027/97 noteiktos monetāros ierobežojumus gadījumā, ja Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO) tos pielāgo saskaņā ar Monreālas konvencijas 24. panta 2. punktu.

| (35) | Šajā regulā būtu jāievēro pamattiesības un principi, kas Eiropas Savienībā jo īpaši atzīti ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, proti, patērētāju aizsardzība, tiesības uz personas datu aizsardzību, jebkāda veida diskriminācijas aizliegums un invalīdu integrācija, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu. |
| --- | --- |

(35)

Šajā regulā būtu jāievēro pamattiesības un principi, kas Eiropas Savienībā jo īpaši atzīti ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, proti, patērētāju aizsardzība, tiesības uz personas datu aizsardzību, jebkāda veida diskriminācijas aizliegums un invalīdu integrācija, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu.

| (35a) | Lai uzlabotu pasažieru aizsardzību ārpus Savienības robežām, pasažieru tiesību jautājums ir jāiekļauj divpusējos un starptautiskos nolīgumos. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(35a)

Lai uzlabotu pasažieru aizsardzību ārpus Savienības robežām, pasažieru tiesību jautājums ir jāiekļauj divpusējos un starptautiskos nolīgumos. [Gr. 35]

| (35b) | Visās Savienības lidostās, kuras gadā apkalpo vairāk nekā vienu miljonu pasažieru, pasažieriem ar smagu invaliditāti būtu bez maksas jānodrošina telpas, kur pārģērbties, un tualete (tā dēvētās “pārģērbšanās vietas”). [Gr. 36] |
| --- | --- |

(35b)

Visās Savienības lidostās, kuras gadā apkalpo vairāk nekā vienu miljonu pasažieru, pasažieriem ar smagu invaliditāti būtu bez maksas jānodrošina telpas, kur pārģērbties, un tualete (tā dēvētās “pārģērbšanās vietas”). [Gr. 36]

| (35c) | Dalībvalstu izveidotajām valstu izpildiestādēm (“VIE”) ne vienmēr ir piešķirtas pietiekami plašas pilnvaras, lai tās varētu nodrošināt efektīvu pasažieru tiesību aizsardzību. Tāpēc dalībvalstīm būtu jādod valstu izpildiestādēm pietiekami plašas pilnvaras, lai tās varētu piemērot sankcijas par pārkāpumiem un izšķirt strīdus starp pasažieriem un nozares pārstāvjiem, un visām valstu izpildiestādēm būtu pilnībā jāizmeklē visas saņemtās sūdzības. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(35c)

Dalībvalstu izveidotajām valstu izpildiestādēm (“VIE”) ne vienmēr ir piešķirtas pietiekami plašas pilnvaras, lai tās varētu nodrošināt efektīvu pasažieru tiesību aizsardzību. Tāpēc dalībvalstīm būtu jādod valstu izpildiestādēm pietiekami plašas pilnvaras, lai tās varētu piemērot sankcijas par pārkāpumiem un izšķirt strīdus starp pasažieriem un nozares pārstāvjiem, un visām valstu izpildiestādēm būtu pilnībā jāizmeklē visas saņemtās sūdzības. [Gr. 37]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 261/2004 groza šādi:

| (-1) | Regulas 1. panta 1. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:










  “d) | pasažierim piešķirta vieta zemākā klasē;” [Gr. 38] |
| --- | --- | --- |

(-1)

Regulas 1. panta 1. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

“d)

pasažierim piešķirta vieta zemākā klasē;” [Gr. 38]

| (-1.a) | Regulas 1. panta 1. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:










  “e) | pasažieris nokavē savienoto lidojumu.” [Gr. 39] |
| --- | --- | --- |

(-1.a)

Regulas 1. panta 1. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

“e)

pasažieris nokavē savienoto lidojumu.” [Gr. 39]

| (-1.b) | Regulas 1. panta 3. punktu svītro [Gr. 174/rev] |
| --- | --- |

(-1.b)

Regulas 1. panta 3. punktu svītro [Gr. 174/rev]

| 1. | regulas 2. pantu groza šādi:






  (a) | definīciju c) apakšpunktā aizstāj ar šādu:
  ““Kopienas gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs ar derīgu darbības licenci, ko izdevusi kāda dalībvalsts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 (*1) |
| --- | --- | --- |

1.

regulas 2. pantu groza šādi:

(a)

definīciju c) apakšpunktā aizstāj ar šādu:

““Kopienas gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs ar derīgu darbības licenci, ko izdevusi kāda dalībvalsts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 (*1)

| (b) | definīciju d) apakšpunktā aizstāj ar šādu:
  ““organizators” ir persona Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīvas 90/314/EEK par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām

   (10)

  2. panta 2. punkta nozīmē

  , kas organizē kompleksus pakalpojumus un pārdod tos vai piedāvā tirdzniecībā tiešā veidā vai izmantojot starpnieku, un šādai darbībai nav gadījuma raksturs
  .”[Gr. 40]


  (10)  
  OV L 158, 23.6.1990., 59. lpp.
  " |
| --- | --- |

(b)

definīciju d) apakšpunktā aizstāj ar šādu:

““organizators” ir persona Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīvas 90/314/EEK par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām

   (10)

  2. panta 2. punkta nozīmē

  , kas organizē kompleksus pakalpojumus un pārdod tos vai piedāvā tirdzniecībā tiešā veidā vai izmantojot starpnieku, un šādai darbībai nav gadījuma raksturs
  .”[Gr. 40]

(10)  
  OV L 158, 23.6.1990., 59. lpp.
  "

| ba) | definīciju g) punktā aizstāj ar šādu:



  ““rezervācija” ir fakts, ka pasažierim ir biļete, vai cits pierādījums, kas liecina par to, ka gaisa pārvadātājs vai organizators rezervāciju ir pieņēmis un reģistrējis;” [Gr. 41] |
| --- | --- |

ba)

definīciju g) punktā aizstāj ar šādu:

| (c) | definīciju i) apakšpunktā aizstāj ar šādu:
  “
  “invalīds” vai
  “persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām” ir jebkura persona, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu
   (11)
  , 2. panta a) punktā.
  kuras pārvietošanās spējas, izmantojot transportlīdzekļus, ir ierobežotas kādas fiziskas (sensoriskas vai kustību, pastāvīgas vai īslaicīgas) invaliditātes, garīgas invaliditātes vai traucējumu vai jebkādu citu invaliditātes iemeslu vai vecuma dēļ un kuras stāvoklis prasa pienācīgu uzmanību un visiem pasažieriem pieejamo pakalpojumu pielāgošanu šīs personas vajadzībām;
  ”[Gr. 42]


  (11)  OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp." |
| --- | --- |

(c)

definīciju i) apakšpunktā aizstāj ar šādu:

“
  “invalīds” vai
  “persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām” ir jebkura persona, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu
   (11)
  , 2. panta a) punktā.
  kuras pārvietošanās spējas, izmantojot transportlīdzekļus, ir ierobežotas kādas fiziskas (sensoriskas vai kustību, pastāvīgas vai īslaicīgas) invaliditātes, garīgas invaliditātes vai traucējumu vai jebkādu citu invaliditātes iemeslu vai vecuma dēļ un kuras stāvoklis prasa pienācīgu uzmanību un visiem pasažieriem pieejamo pakalpojumu pielāgošanu šīs personas vajadzībām;
  ”[Gr. 42]

(11)  OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp."

| (ca) | definīciju j) apakšpunktā aizstāj ar šādu:



  ““iekāpšanas atteikums” ir atteikums uzņemt pasažierus reisā, lai gan viņi saskaņā ar 3. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem ir ieradušies uz iekāpšanu, izņemot gadījumus, kad ir pamats iekāpšanu atteikt, piemēram, veselības stāvokļa, drošības vai ceļojuma dokumentu neatbilstības dēļ. Par iekāpšanas atteikumu uzskata arī situāciju, kad pasažieris nokavējis lidojumu tādēļ, ka sarakstā norādītais reisa izlidošanas laiks mainīts uz agrāku laiku.” [Gr. 43] |
| --- | --- |

(ca)

definīciju j) apakšpunktā aizstāj ar šādu:

| (d) | definīciju “atcelšana” l) apakšpunktā papildina ar šādu teikumu:
  “Lidojums, kura gaitā gaisa kuģis ir pacēlies, bet jebkura iemesla dēļ pēc tam ir spiests nolaisties citā lidostā, kas nav galamērķa lidosta, vai atgriezties izlidošanas lidostā
  un attiecīgā gaisa kuģa pasažieri novirzīti uz citiem reisiem,
  uzskatāms par atceltu lidojumu.”[Gr. 44] |
| --- | --- |

(d)

definīciju “atcelšana” l) apakšpunktā papildina ar šādu teikumu:

“Lidojums, kura gaitā gaisa kuģis ir pacēlies, bet jebkura iemesla dēļ pēc tam ir spiests nolaisties citā lidostā, kas nav galamērķa lidosta, vai atgriezties izlidošanas lidostā
  un attiecīgā gaisa kuģa pasažieri novirzīti uz citiem reisiem,
  uzskatāms par atceltu lidojumu.”[Gr. 44]

| (e) | pievieno šādas definīcijas:






  “m) | '“ārkārtēji apstākļi” ir apstākļi, kas, pēc būtības vai izcelsmes, nav raksturīgi attiecīgās aviosabiedrības normālai darbībai, un tā faktiski

  kurus gaisa pārvadātājs, veicot savu parasto darbību,
  nespēj tos kontrolēt
  un kuri neietilpst piemērojamo drošības noteikumu reglamentētajos pienākumos.
  Šīs regulas vajadzībām ārkārtēji apstākļi ir tādi

  tikai 1. pielikumā izklāstītie
  apstākļi, kā izklāstīts pielikumā; [Gr. 45] |
| --- | --- | --- |

(e)

pievieno šādas definīcijas:

“m)

'“ārkārtēji apstākļi” ir apstākļi, kas, pēc būtības vai izcelsmes, nav raksturīgi attiecīgās aviosabiedrības normālai darbībai, un tā faktiski

  kurus gaisa pārvadātājs, veicot savu parasto darbību,
  nespēj tos kontrolēt
  un kuri neietilpst piemērojamo drošības noteikumu reglamentētajos pienākumos.
  Šīs regulas vajadzībām ārkārtēji apstākļi ir tādi

  tikai 1. pielikumā izklāstītie
  apstākļi, kā izklāstīts pielikumā; [Gr. 45]

| n) | “lidojums” ir gaisa transporta operācija starp divām lidostām. Starpposma pieturas tikai tehniskiem un ekspluatācijas nolūkiem neņem vērā; |
| --- | --- |

n)

“lidojums” ir gaisa transporta operācija starp divām lidostām. Starpposma pieturas tikai tehniskiem un ekspluatācijas nolūkiem neņem vērā;

| o) | “savienotais lidojums” ir lidojums, kas, saskaņā ar vienu pārvadājuma līgumu,
  vai pamatojoties uz vienu rezervācijas numuru vai abiem iepriekš minētajiem elementiem
  ir paredzēts, lai pasažieri varētu nonākt pārsēšanās punktā, lai izlidotu ar citu lidojumu, vai, attiecīgā gadījumā pēc konteksta, nozīmē otru lidojumu

  6.a panta kontekstā — lidojums
  , kas izlido no pārsēšanās punkta; [Gr. 46] |
| --- | --- |

o)

“savienotais lidojums” ir lidojums, kas, saskaņā ar vienu pārvadājuma līgumu,
  vai pamatojoties uz vienu rezervācijas numuru vai abiem iepriekš minētajiem elementiem
  ir paredzēts, lai pasažieri varētu nonākt pārsēšanās punktā, lai izlidotu ar citu lidojumu, vai, attiecīgā gadījumā pēc konteksta, nozīmē otru lidojumu

  6.a panta kontekstā — lidojums
  , kas izlido no pārsēšanās punkta; [Gr. 46]

| p) | “brauciens” ir viens lidojums vai savienoto lidojumu nepārtraukta sērija, kuras gaitā pasažieri pārvadā no izlidošanas lidostas līdz galamērķim saskaņā ar pārvadājuma līgumu; |
| --- | --- |

p)

“brauciens” ir viens lidojums vai savienoto lidojumu nepārtraukta sērija, kuras gaitā pasažieri pārvadā no izlidošanas lidostas līdz galamērķim saskaņā ar pārvadājuma līgumu;

| q) | “lidosta” ir jebkura zona, kas ir īpaši ierīkota gaisa kuģu nolaišanās, pacelšanās un manevrēšanas vajadzībām, ietverot palīgiekārtas, kas ir saistītas ar minētajām operācijām atbilstoši gaisa satiksmes un pakalpojumu prasībām, tai skaitā iekārtas, kas nepieciešamas komerciālo gaisa pārvadājumu pakalpojumu atbalstam; |
| --- | --- |

q)

“lidosta” ir jebkura zona, kas ir īpaši ierīkota gaisa kuģu nolaišanās, pacelšanās un manevrēšanas vajadzībām, ietverot palīgiekārtas, kas ir saistītas ar minētajām operācijām atbilstoši gaisa satiksmes un pakalpojumu prasībām, tai skaitā iekārtas, kas nepieciešamas komerciālo gaisa pārvadājumu pakalpojumu atbalstam;

| r) | “lidostas administrācija” ir iestāde

  struktūra
  , kuras mērķis — attiecīgā gadījumā apvienojumā ar citiem pasākumiem vai bez tiem — saskaņā ar valsts tiesību aktiem, noteikumiem vai līgumiem ir lidostas vai lidostu tīkla infrastruktūras administrēšana un vadība un attiecīgās lidostas vai lidostu tīkla dažādo operatoru darbības koordinēšana un kontrole

  atbilstoši savām pilnvarām
  ; [Gr. 47] |
| --- | --- |

r)

“lidostas administrācija” ir iestāde

  struktūra
  , kuras mērķis — attiecīgā gadījumā apvienojumā ar citiem pasākumiem vai bez tiem — saskaņā ar valsts tiesību aktiem, noteikumiem vai līgumiem ir lidostas vai lidostu tīkla infrastruktūras administrēšana un vadība un attiecīgās lidostas vai lidostu tīkla dažādo operatoru darbības koordinēšana un kontrole

  atbilstoši savām pilnvarām
  ; [Gr. 47]

| s) | “biļetes cena” ir pilna cena, kas samaksāta par biļeti un ietver maksu par gaisa pārvadājumu, kā arī visus piemērojamos nodokļus, nodevas, piemaksas un maksas par visiem — ar vai bez izvēles rakstura — pakalpojumiem, kuri iekļauti biļetes cenā
  , piemēram, maksu par reģistrāciju lidojumam, biļešu un iekāpšanas talonu izsniegšanu, minimālās atļautās bagāžas, tostarp rokas bagāžas vienības, reģistrētās bagāžas vienības un svarīgu priekšmetu pārvadāšanu, kā arī visas ar maksājuma veikšanu saistītās izmaksas, piemēram, par maksājuma veikšanu ar kredītkarti; iepriekš publiskotā biļetes cena vienmēr atspoguļo galīgo biļetes cenu, kas būs jāmaksā; [Gr. 48] |
| --- | --- |

s)

“biļetes cena” ir pilna cena, kas samaksāta par biļeti un ietver maksu par gaisa pārvadājumu, kā arī visus piemērojamos nodokļus, nodevas, piemaksas un maksas par visiem — ar vai bez izvēles rakstura — pakalpojumiem, kuri iekļauti biļetes cenā
  , piemēram, maksu par reģistrāciju lidojumam, biļešu un iekāpšanas talonu izsniegšanu, minimālās atļautās bagāžas, tostarp rokas bagāžas vienības, reģistrētās bagāžas vienības un svarīgu priekšmetu pārvadāšanu, kā arī visas ar maksājuma veikšanu saistītās izmaksas, piemēram, par maksājuma veikšanu ar kredītkarti; iepriekš publiskotā biļetes cena vienmēr atspoguļo galīgo biļetes cenu, kas būs jāmaksā; [Gr. 48]

| t) | “lidojuma cena” ir vērtība, kas iegūta, reizinot biļetes cenu ar attiecību starp lidojuma attālumu un
  biļetes aptvertā
  brauciena
  (-u)
  kopējo attālumu ko sedz biļete;
  ja biļetes cena nav zināma, atlīdzināmās summas apmērs atbilst piemaksai, kas samaksāta par labākas sēdvietas piešķiršanu attiecīgajā lidojumā; [Gr. 49] |
| --- | --- |

t)

“lidojuma cena” ir vērtība, kas iegūta, reizinot biļetes cenu ar attiecību starp lidojuma attālumu un
  biļetes aptvertā
  brauciena
  (-u)
  kopējo attālumu ko sedz biļete;
  ja biļetes cena nav zināma, atlīdzināmās summas apmērs atbilst piemaksai, kas samaksāta par labākas sēdvietas piešķiršanu attiecīgajā lidojumā; [Gr. 49]

| u) | “izlidošanas laiks” ir laiks, kad gaisa kuģis atstāj izlidošanas platformu, to atstumjot atpakaļ vai izmantojot paša gaisa kuģa jaudu (riteņu atbloķēšanas laiks); |
| --- | --- |

u)

“izlidošanas laiks” ir laiks, kad gaisa kuģis atstāj izlidošanas platformu, to atstumjot atpakaļ vai izmantojot paša gaisa kuģa jaudu (riteņu atbloķēšanas laiks);

| v) | “ielidošanas laiks” ir laiks, kad gaisa kuģis sasniedz ielidošanas platformu un tiek nostiprinātas stāvbremzes (riteņu bloķēšanas laiks); |
| --- | --- |

v)

“ielidošanas laiks” ir laiks, kad gaisa kuģis sasniedz ielidošanas platformu un tiek nostiprinātas stāvbremzes (riteņu bloķēšanas laiks);

| w) | “aizkavēšanās uz perona vai manevrēšanas zonā” ir laiks, kad gaisa kuģis paliek uz zemes starp pasažieru iekāpšanas sākumu

  beigām
  un gaisa kuģa pacelšanās laiku vai, ierodoties, laiks starp gaisa kuģa nosēšanos un pasažieru izkāpšanas sākumu; [Gr. 50] |
| --- | --- |

w)

“aizkavēšanās uz perona vai manevrēšanas zonā” ir laiks, kad gaisa kuģis paliek uz zemes starp pasažieru iekāpšanas sākumu

  beigām
  un gaisa kuģa pacelšanās laiku vai, ierodoties, laiks starp gaisa kuģa nosēšanos un pasažieru izkāpšanas sākumu; [Gr. 50]

| x) | “nakts” ir laikposms no pusnakts līdz plkst. 6 rītā; |
| --- | --- |

x)

“nakts” ir laikposms no pusnakts līdz plkst. 6 rītā;

| y) | “nepavadīts bērns” ir bērns, kas ceļo bez vecākiem vai aizbildņa un par kuru gaisa pārvadātājs ir uzņēmies atbildību par aprūpi saskaņā ar saviem publicētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

y)

“nepavadīts bērns” ir bērns, kas ceļo bez vecākiem vai aizbildņa un par kuru gaisa pārvadātājs ir uzņēmies atbildību par aprūpi saskaņā ar saviem publicētajiem noteikumiem;

| ya) | “kavēšanās ielidojot” ir starpība starp ielidošanas laiku, kas norādīts pasažiera biļetē, un faktisko reisa ielidošanas laiku. Lidojums, kura gaitā gaisa kuģis pacēlies, taču pēc tam bijis spiests atgriezties izlidošanas lidostā un atkārtoti pacēlies vēlākā brīdī, uzskatāms par lidojumu, kas kavējies ielidojot. Tāpat lidojums, kurš ticis novirzīts, taču galu galā nonācis galamērķī vai kādā galamērķa apkaimes lidostā, ir uzskatāms par lidojumu, kas kavējies ielidojot; [Gr. 51] |
| --- | --- |

ya)

“kavēšanās ielidojot” ir starpība starp ielidošanas laiku, kas norādīts pasažiera biļetē, un faktisko reisa ielidošanas laiku. Lidojums, kura gaitā gaisa kuģis pacēlies, taču pēc tam bijis spiests atgriezties izlidošanas lidostā un atkārtoti pacēlies vēlākā brīdī, uzskatāms par lidojumu, kas kavējies ielidojot. Tāpat lidojums, kurš ticis novirzīts, taču galu galā nonācis galamērķī vai kādā galamērķa apkaimes lidostā, ir uzskatāms par lidojumu, kas kavējies ielidojot; [Gr. 51]

| yb) | “maršruta maiņa” ir alternatīva pārvadājuma piedāvājums, kas pasažierim ļauj sasniegt galamērķi bez papildu samaksas;” [Gr. 52] |
| --- | --- |

yb)

“maršruta maiņa” ir alternatīva pārvadājuma piedāvājums, kas pasažierim ļauj sasniegt galamērķi bez papildu samaksas;” [Gr. 52]

| 2. | regulas 3. pantu groza šādi:






  (a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “Šā panta 1. punktu piemēro ar noteikumu, ka:






  a) | pasažieriem ir apstiprināta rezervācija uz konkrēto lidojumu un, izņemot 5. pantā minētās atcelšanas un 6. pantā minētās saraksta maiņas
  vai 6.a pantā minētā savienotā lidojuma
  gadījumā, tie ierodas uz iekāpšanu, [Gr. 53]







  — | kā paredzēts un laikā, ko iepriekš rakstiski (tostarp, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus) noteicis gaisa pārvadātājs, organizators vai pilnvarots ceļojuma aģents,
  vai, ja laiks nav norādīts, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

regulas 3. pantu groza šādi:

(a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“Šā panta 1. punktu piemēro ar noteikumu, ka:

a)

pasažieriem ir apstiprināta rezervācija uz konkrēto lidojumu un, izņemot 5. pantā minētās atcelšanas un 6. pantā minētās saraksta maiņas
  vai 6.a pantā minētā savienotā lidojuma
  gadījumā, tie ierodas uz iekāpšanu, [Gr. 53]

—

kā paredzēts un laikā, ko iepriekš rakstiski (tostarp, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus) noteicis gaisa pārvadātājs, organizators vai pilnvarots ceļojuma aģents,

vai, ja laiks nav norādīts,

| — | ne vēlāk kā 45 minūtes pirms noteiktā izlidošanas laika; vai |
| --- | --- |

—

ne vēlāk kā 45 minūtes pirms noteiktā izlidošanas laika; vai

| b) | gaisa pārvadātājs vai organizators pasažierus tā lidojuma vietā, uz kuru tie bija rezervējuši biļetes, ir pārcēlis uz citu lidojumu, neatkarīgi no iemesla.” |
| --- | --- |

b)

gaisa pārvadātājs vai organizators pasažierus tā lidojuma vietā, uz kuru tie bija rezervējuši biļetes, ir pārcēlis uz citu lidojumu, neatkarīgi no iemesla.”

| (aa) | panta 3. punktam pievieno šādu apakšpunktu:




  “3.
     
  Šī regula neattiecas uz pasažieriem, kuri ceļo bez maksas vai par samazinātu biļešu cenu, kas sabiedrībai nav tieši vai netieši pieejama, tostarp tā neattiecas uz bērniem vecumā līdz diviem gadiem, kuriem nav rezervēta atsevišķa sēdvieta. Tomēr tā attiecas uz pasažieriem, kuru biļetes ir izsniegtas saskaņā ar gaisa pārvadātāja vai ceļojuma rīkotāja noteiktu biežu lidojumu programmu vai citu komerciālu programmu.” [Gr. 54] |
| --- | --- |

(aa)

panta 3. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“3.
     
  Šī regula neattiecas uz pasažieriem, kuri ceļo bez maksas vai par samazinātu biļešu cenu, kas sabiedrībai nav tieši vai netieši pieejama, tostarp tā neattiecas uz bērniem vecumā līdz diviem gadiem, kuriem nav rezervēta atsevišķa sēdvieta. Tomēr tā attiecas uz pasažieriem, kuru biļetes ir izsniegtas saskaņā ar gaisa pārvadātāja vai ceļojuma rīkotāja noteiktu biežu lidojumu programmu vai citu komerciālu programmu.” [Gr. 54]

| (b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Neskarot 8. panta 6. punktu, šī regula attiecas tikai uz pasažieriem, ko pārvadā ar motorizētu fiksētu spārnu gaisa kuģi. Tomēr, ja daļu no brauciena saskaņā ar
  vienu
  pārvadājuma līgumu
  un pamatojoties uz vienu rezervāciju,
  veic ar citu transporta veidu vai helikopteru, šo regulu

  un ja minētais cits transporta veids ir norādīts pārvadājuma līgumā, 6.a punktu
  piemēro visam braucienam un to brauciena daļu, ko veic ar citu transporta veidu, šīs regulas vajadzībām uzskata par savienoto lidojumu.
  Gaisa pārvadātājs ir atbildīgs par to, lai šī regula tiktu piemērota visam braucienam.
  ”[Gr. 55] |
| --- | --- |

(b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Neskarot 8. panta 6. punktu, šī regula attiecas tikai uz pasažieriem, ko pārvadā ar motorizētu fiksētu spārnu gaisa kuģi. Tomēr, ja daļu no brauciena saskaņā ar
  vienu
  pārvadājuma līgumu
  un pamatojoties uz vienu rezervāciju,
  veic ar citu transporta veidu vai helikopteru, šo regulu

  un ja minētais cits transporta veids ir norādīts pārvadājuma līgumā, 6.a punktu
  piemēro visam braucienam un to brauciena daļu, ko veic ar citu transporta veidu, šīs regulas vajadzībām uzskata par savienoto lidojumu.
  Gaisa pārvadātājs ir atbildīgs par to, lai šī regula tiktu piemērota visam braucienam.
  ”[Gr. 55]

| (c) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
  “6.   Šī regula attiecas arī uz
  gaisa transporta
  pasažieriem, ko pārvadā saskaņā ar kompleksā ceļojuma līgumiem, bet neietekmē pasažieru tiesības saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/314/EEK. Pasažieriem ir tiesības iesniegt prasības
  gaisa pārvadātājiem
  saskaņā ar šo regulu un
  organizatoriem
  saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/314/EEK, bet
  viņi
  nevar attiecībā uz vieniem un tiem pašiem faktiem summēt tiesības saskaņā ar abiem tiesību aktiem, ja tiesības aizsargā tās pašas intereses vai to pašu mērķi. Šo regulu nepiemēro gadījumos, kad komplekso ceļojumu atceļ vai atliek citu iemeslu dēļ, nevis lidojuma atcelšanas vai kavēšanās dēļ.” [Gr. 56] |
| --- | --- |

(c)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Šī regula attiecas arī uz
  gaisa transporta
  pasažieriem, ko pārvadā saskaņā ar kompleksā ceļojuma līgumiem, bet neietekmē pasažieru tiesības saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/314/EEK. Pasažieriem ir tiesības iesniegt prasības
  gaisa pārvadātājiem
  saskaņā ar šo regulu un
  organizatoriem
  saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/314/EEK, bet
  viņi
  nevar attiecībā uz vieniem un tiem pašiem faktiem summēt tiesības saskaņā ar abiem tiesību aktiem, ja tiesības aizsargā tās pašas intereses vai to pašu mērķi. Šo regulu nepiemēro gadījumos, kad komplekso ceļojumu atceļ vai atliek citu iemeslu dēļ, nevis lidojuma atcelšanas vai kavēšanās dēļ.” [Gr. 56]

| 3. | regulas 4. pantu groza šādi:








  (-a) | Regulas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1.
     
  Ja gaisa pārvadātājs kādu iemeslu dēļ plāno atteikt iekāpšanu uz kādu reisu, tas vispirms aicina brīvprātīgos atteikties no rezervācijas un saņemt atlīdzinājumu saskaņā ar nosacījumiem, par ko vienojas attiecīgais pasažieris un apkalpojošais gaisa pārvadātājs. Brīvprātīgos informē par viņu tiesībām saskaņā ar 14. panta 2. punktu, sniedz atbalstu saskaņā ar 8. pantu un, ja saskaņotais izlidošanas laiks ir vismaz divas stundas pēc sākotnējā izlidošanas laika, apkalpojošais gaisa pārvadātājs piedāvā aprūpi saskaņā ar 9. pantu, un šāds atbalsts un aprūpe tiek sniegta papildus šajā punktā minētajam atlīdzinājumam.” [Gr. 57] |
| --- | --- | --- |

3.

regulas 4. pantu groza šādi:

(-a)

Regulas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1.
     
  Ja gaisa pārvadātājs kādu iemeslu dēļ plāno atteikt iekāpšanu uz kādu reisu, tas vispirms aicina brīvprātīgos atteikties no rezervācijas un saņemt atlīdzinājumu saskaņā ar nosacījumiem, par ko vienojas attiecīgais pasažieris un apkalpojošais gaisa pārvadātājs. Brīvprātīgos informē par viņu tiesībām saskaņā ar 14. panta 2. punktu, sniedz atbalstu saskaņā ar 8. pantu un, ja saskaņotais izlidošanas laiks ir vismaz divas stundas pēc sākotnējā izlidošanas laika, apkalpojošais gaisa pārvadātājs piedāvā aprūpi saskaņā ar 9. pantu, un šāds atbalsts un aprūpe tiek sniegta papildus šajā punktā minētajam atlīdzinājumam.” [Gr. 57]

| (a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:


  “3.   Ja pasažieriem atsaka iekāpšanu pret to gribu, apkalpojošais gaisa pārvadātājs nekavējoties izmaksā tiem kompensāciju atbilstīgi 7. pantam un sniedz tiem atbalstu atbilstīgi 8. pantam. Ja pasažieris izvēlas pēc iespējas drīzāku maršruta maiņu saskaņā ar 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu un ja izlidošanas laiks ir vismaz divas stundas pēc sākotnējā izlidošanas laika, tad apkalpojošais gaisa pārvadātājs pasažierim sniedz atbalstu saskaņā ar 9. pantu.”
  [Gr. 58] |
| --- | --- |

(a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja pasažieriem atsaka iekāpšanu pret to gribu, apkalpojošais gaisa pārvadātājs nekavējoties izmaksā tiem kompensāciju atbilstīgi 7. pantam un sniedz tiem atbalstu atbilstīgi 8. pantam. Ja pasažieris izvēlas pēc iespējas drīzāku maršruta maiņu saskaņā ar 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu un ja izlidošanas laiks ir vismaz divas stundas pēc sākotnējā izlidošanas laika, tad apkalpojošais gaisa pārvadātājs pasažierim sniedz atbalstu saskaņā ar 9. pantu.”
  [Gr. 58]

| (aa) | Pantā iekļauj šādu punktu:




  “3.a
     
  Gaisa pārvadātāji vai to pārstāvji nedrīkst atteikt iekāpšanu iekšzemes lidojumā, pamatojoties uz to, ka pasažieris uzrādījis nederīgus dokumentus, ja pasažieris apliecina savu identitāti ar dokumentiem, kas paredzēti tās valsts tiesību aktos, kurā notiek iekāpšana.” [Gr. 169] |
| --- | --- |

(aa)

Pantā iekļauj šādu punktu:

“3.a
     
  Gaisa pārvadātāji vai to pārstāvji nedrīkst atteikt iekāpšanu iekšzemes lidojumā, pamatojoties uz to, ka pasažieris uzrādījis nederīgus dokumentus, ja pasažieris apliecina savu identitāti ar dokumentiem, kas paredzēti tās valsts tiesību aktos, kurā notiek iekāpšana.” [Gr. 169]

| b) | pievieno šādus divus punktus:
  “4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro arī attiecībā uz atpakaļceļa biļetēm, ja pasažierim ir atteikta iekāpšana

  nedrīkst atteikt iekāpšanu
  uz atpakaļbraucienu,
  tostarp uz atpakaļbraucienu, kas sastāv no vairākiem lidojumiem,
  pamatojoties uz to, ka viņš/viņa nav braucis
  divvirzienu biļetē paredzētajā
  turpceļā vai šajā nolūkā nav maksājis papildu maksas.
  Ja pasažierim atsaka iekāpšanu pret viņa gribu, pamatojoties uz šādiem iemesliem, piemēro 1. un 2. punktu. Turklāt apkalpojošais gaisa pārvadātājs nekavējoties izmaksā attiecīgajiem pasažieriem kompensāciju saskaņā ar 7. pantu un sniedz viņiem atbalstu saskaņā ar 8. un 9. pantu.




  Šā punkta pirmā daļa neattiecas uz gadījumiem, kad biļetē ietverti vairāki atsevišķi lidojumi un pasažieriem iekāpšanu atsaka, pamatojoties uz to, ka nav veikti visi atsevišķie lidojumi vai tie nav veikti biļetē norādītajā secībā. [Gr. 59]

  5.   Ja pasažieris vai starpnieks, kas rīkojas pasažiera vārdā, ziņo par pareizrakstības kļūdu

  kļūdām
  viena vai vairāku vienā pārvadājuma līgumā iekļautu pasažieru vārdā/uzvārdā, kas var izraisīt iekāpšanas atteikumu, gaisa pārvadātājs to labo vismaz vienreiz līdz 48 stundām pirms izlidošanas bez jebkādas papildu maksas pasažierim vai starpniekam, izņemot gadījumus, ja to nevar izdarīt valsts vai starptautisku tiesību aktu dēļ.”[Gr. 60] |
| --- | --- |

b)

pievieno šādus divus punktus:

“4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro arī attiecībā uz atpakaļceļa biļetēm, ja pasažierim ir atteikta iekāpšana

  nedrīkst atteikt iekāpšanu
  uz atpakaļbraucienu,
  tostarp uz atpakaļbraucienu, kas sastāv no vairākiem lidojumiem,
  pamatojoties uz to, ka viņš/viņa nav braucis
  divvirzienu biļetē paredzētajā
  turpceļā vai šajā nolūkā nav maksājis papildu maksas.
  Ja pasažierim atsaka iekāpšanu pret viņa gribu, pamatojoties uz šādiem iemesliem, piemēro 1. un 2. punktu. Turklāt apkalpojošais gaisa pārvadātājs nekavējoties izmaksā attiecīgajiem pasažieriem kompensāciju saskaņā ar 7. pantu un sniedz viņiem atbalstu saskaņā ar 8. un 9. pantu.

Šā punkta pirmā daļa neattiecas uz gadījumiem, kad biļetē ietverti vairāki atsevišķi lidojumi un pasažieriem iekāpšanu atsaka, pamatojoties uz to, ka nav veikti visi atsevišķie lidojumi vai tie nav veikti biļetē norādītajā secībā. [Gr. 59]

5.   Ja pasažieris vai starpnieks, kas rīkojas pasažiera vārdā, ziņo par pareizrakstības kļūdu

  kļūdām
  viena vai vairāku vienā pārvadājuma līgumā iekļautu pasažieru vārdā/uzvārdā, kas var izraisīt iekāpšanas atteikumu, gaisa pārvadātājs to labo vismaz vienreiz līdz 48 stundām pirms izlidošanas bez jebkādas papildu maksas pasažierim vai starpniekam, izņemot gadījumus, ja to nevar izdarīt valsts vai starptautisku tiesību aktu dēļ.”[Gr. 60]

| (ba) | pievieno šādu punktu:




  “5.a
     
  Šā panta 1., 2. un 4. punktu piemēro arī tad, ja pasažieris ir nokavējis lidojumu šādu apstākļu dēļ:










  a) | pasažieris laikus ieradies lidostā atbilstoši 3. panta 2. punktam, taču reiss izlidojis pirms sarakstā noteiktā izlidošanas laika, vai |
| --- | --- | --- |

(ba)

pievieno šādu punktu:

“5.a
     
  Šā panta 1., 2. un 4. punktu piemēro arī tad, ja pasažieris ir nokavējis lidojumu šādu apstākļu dēļ:

a)

pasažieris laikus ieradies lidostā atbilstoši 3. panta 2. punktam, taču reiss izlidojis pirms sarakstā noteiktā izlidošanas laika, vai

| b) | sarakstā norādītais reisa izlidošanas laiks pārcelts uz agrāku laiku, bet pasažieris nav ticis informēts par to vismaz 24 stundas iepriekš; pienākums pierādīt to, ka pasažieris laikus ticis informēts par sarakstā norādītā izlidošanas laika izmaiņām, ir apkalpojošajam gaisa pārvadātājam.” |
| --- | --- |

b)

sarakstā norādītais reisa izlidošanas laiks pārcelts uz agrāku laiku, bet pasažieris nav ticis informēts par to vismaz 24 stundas iepriekš; pienākums pierādīt to, ka pasažieris laikus ticis informēts par sarakstā norādītā izlidošanas laika izmaiņām, ir apkalpojošajam gaisa pārvadātājam.”

| 4. | regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “a) | apkalpojošais gaisa pārvadātājs piedāvā izvēli starp atmaksājumu, brauciena turpināšanu ar maršruta maiņu vai ceļošanu
  vēlāk tajā pašā dienā vai
  vēlākā datumā saskaņā ar 8. pantu; un [Gr. 63] |
| --- | --- | --- | --- |

4.

regulas 5. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“a)

apkalpojošais gaisa pārvadātājs piedāvā izvēli starp atmaksājumu, brauciena turpināšanu ar maršruta maiņu vai ceļošanu
  vēlāk tajā pašā dienā vai
  vēlākā datumā saskaņā ar 8. pantu; un [Gr. 63]

| b) | maršruta maiņas gadījumā, ja pamatoti paredzamais lidojuma izlidošanas laiks ir vismaz 2 stundas pēc atceltā lidojuma plānotās izlidošanas, apkalpojošais gaisa pārvadātājs piedāvā 9. pantā noteikto aprūpi; un” |
| --- | --- |

b)

maršruta maiņas gadījumā, ja pamatoti paredzamais lidojuma izlidošanas laiks ir vismaz 2 stundas pēc atceltā lidojuma plānotās izlidošanas, apkalpojošais gaisa pārvadātājs piedāvā 9. pantā noteikto aprūpi; un”

| (aa) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:


  “2.   Informējot pasažierus par lidojuma atcelšanu,
  apkalpojošais gaisa pārvadātājs vai organizators tiem
  sniedz
  izsmeļošu informāciju
  par
  pasažieru tiesībām saskaņā ar 5. panta 1. punktu un par iespējamiem alternatīviem transporta veidiem
  .” [Gr. 64] |
| --- | --- |

(aa)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Informējot pasažierus par lidojuma atcelšanu,
  apkalpojošais gaisa pārvadātājs vai organizators tiem
  sniedz
  izsmeļošu informāciju
  par
  pasažieru tiesībām saskaņā ar 5. panta 1. punktu un par iespējamiem alternatīviem transporta veidiem
  .” [Gr. 64]

| (b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Apkalpojošajam gaisa pārvadātājam nav pienākuma maksāt kompensāciju saskaņā ar 7. pantu, ja tas var pierādīt, ka lidojuma atcelšanu ir izraisījuši ārkārtēji apstākļi un ka no atcelšanas nevarētu izvairīties pat tad, ja tiktu veikti visi iespējamie pasākumi. Uz šādiem ārkārtējiem apstākļiem var pamatoties tikai tad, ja tie skar konkrēto lidojumu vai iepriekšējo lidojumu, kurā ekspluatē vienu un

  kurš izpildīts ar
  to pašu gaisa kuģi.
  Ja gaisa pārvadātājs nav rakstveidā sniedzis pierādījumus par šādu ārkārtēju apstākļu pastāvēšanu, gaisa pārvadātājam ir pienākums maksāt 7. pantā minēto kompensāciju.




  Šā punkta pirmās daļas noteikumi neatbrīvo gaisa pārvadātājus no pienākuma sniegt atbalstu pasažieriem saskaņā ar šīs regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
  ”[Gr. 65] |
| --- | --- |

(b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Apkalpojošajam gaisa pārvadātājam nav pienākuma maksāt kompensāciju saskaņā ar 7. pantu, ja tas var pierādīt, ka lidojuma atcelšanu ir izraisījuši ārkārtēji apstākļi un ka no atcelšanas nevarētu izvairīties pat tad, ja tiktu veikti visi iespējamie pasākumi. Uz šādiem ārkārtējiem apstākļiem var pamatoties tikai tad, ja tie skar konkrēto lidojumu vai iepriekšējo lidojumu, kurā ekspluatē vienu un

  kurš izpildīts ar
  to pašu gaisa kuģi.
  Ja gaisa pārvadātājs nav rakstveidā sniedzis pierādījumus par šādu ārkārtēju apstākļu pastāvēšanu, gaisa pārvadātājam ir pienākums maksāt 7. pantā minēto kompensāciju.

Šā punkta pirmās daļas noteikumi neatbrīvo gaisa pārvadātājus no pienākuma sniegt atbalstu pasažieriem saskaņā ar šīs regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
  ”[Gr. 65]

| (c) | pantam pievieno šādu 5. punktu:
  “5.   Lidostās, kuru gada apgrozījums vismaz trīs gadus pēc kārtas nav bijis mazāks par trim miljoniem pasažieru, lidostas administrācija nodrošina, ka lidostas un lidostas lietotāju, jo īpaši gaisa pārvadātāju un lidlauka pakalpojumu sniedzēju, darbība tiek koordinēta pienācīgā

  Ņemot vērā iespējamās daudzu lidojumu atcelšanas un/vai kavēšanās situācijas, kuru rezultātā lidostās iestrēgst ievērojams skaits pasažieru, tostarp gadījumos, kas saistīti ar aviosabiedrības maksātnespēju vai darbības licences atsaukšanu, Savienības lidostās, kuru gada apgrozījums vismaz trīs gadus pēc kārtas nav bijis mazāks par pusotru miljonu pasažieru, lidostas administrācijai būtu jānodrošina atbilstoša lidostas lietotāju koordinācija, izmantojot pienācīgu
  ārkārtas rīcības plānā, ņemot vērā iespējamās daudzu lidojumu atcelšanas un/vai kavēšanās situācijas, kas izraisa ievērojama skaita pasažieru iestrēgšanu lidostā, tostarp gadījumos, kas saistīti ar aviosabiedrības maksātnespēju vai darbības licences atsaukšanu. Tiek izveidots ārkārtas rīcības plāns, lai iestrēgušajiem pasažieriem nodrošinātu atbilstošu informāciju un atbalstu. Lidostas administrācija paziņo ārkārtas rīcības plānu un visus tā grozījumus valsts izpildiestādei, kas izraudzīta saskaņā ar 16. pantu.

  plānu
  .
  Ārkārtas rīcības
  plānu izveido lidostas administrācija sadarbībā ar lidostas lietotājiem, jo īpaši gaisa pārvadātājiem, uzņēmumiem, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostā esošajiem mazumtirdzniecības veikaliem un personām, kas sniedz īpašu palīdzību pasažieriem-invalīdiem vai pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, attiecīgā gadījumā iesaistoties attiecīgajām valsts, reģionālajām vai vietējām varas iestādēm.


  Lidostas administrācija paziņo ārkārtas rīcības plānu un visus tā grozījumus valsts izpildiestādei, kas izraudzīta saskaņā ar 16. pantu.
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts izpildiestādei ir spējas un resursi, lai efektīvi rīkotos saistībā ar rīcības plāniem un vajadzības gadījumā tos pielāgotu.


  Lidostās, kurās pasažieru skaits ir zem minētās robežvērtības, lidostas administrācija veic visus pamatotos pasākumus, lai šādās situācijās koordinētu lidostas lietotāju rīcību un atbalstītu un informētu iestrēgušos pasažierus.”[Gr. 66] |
| --- | --- |

(c)

pantam pievieno šādu 5. punktu:

“5.   Lidostās, kuru gada apgrozījums vismaz trīs gadus pēc kārtas nav bijis mazāks par trim miljoniem pasažieru, lidostas administrācija nodrošina, ka lidostas un lidostas lietotāju, jo īpaši gaisa pārvadātāju un lidlauka pakalpojumu sniedzēju, darbība tiek koordinēta pienācīgā

  Ņemot vērā iespējamās daudzu lidojumu atcelšanas un/vai kavēšanās situācijas, kuru rezultātā lidostās iestrēgst ievērojams skaits pasažieru, tostarp gadījumos, kas saistīti ar aviosabiedrības maksātnespēju vai darbības licences atsaukšanu, Savienības lidostās, kuru gada apgrozījums vismaz trīs gadus pēc kārtas nav bijis mazāks par pusotru miljonu pasažieru, lidostas administrācijai būtu jānodrošina atbilstoša lidostas lietotāju koordinācija, izmantojot pienācīgu
  ārkārtas rīcības plānā, ņemot vērā iespējamās daudzu lidojumu atcelšanas un/vai kavēšanās situācijas, kas izraisa ievērojama skaita pasažieru iestrēgšanu lidostā, tostarp gadījumos, kas saistīti ar aviosabiedrības maksātnespēju vai darbības licences atsaukšanu. Tiek izveidots ārkārtas rīcības plāns, lai iestrēgušajiem pasažieriem nodrošinātu atbilstošu informāciju un atbalstu. Lidostas administrācija paziņo ārkārtas rīcības plānu un visus tā grozījumus valsts izpildiestādei, kas izraudzīta saskaņā ar 16. pantu.

  plānu
  .

Ārkārtas rīcības
  plānu izveido lidostas administrācija sadarbībā ar lidostas lietotājiem, jo īpaši gaisa pārvadātājiem, uzņēmumiem, kas nodrošina apkalpošanu uz zemes, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostā esošajiem mazumtirdzniecības veikaliem un personām, kas sniedz īpašu palīdzību pasažieriem-invalīdiem vai pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, attiecīgā gadījumā iesaistoties attiecīgajām valsts, reģionālajām vai vietējām varas iestādēm.

Lidostas administrācija paziņo ārkārtas rīcības plānu un visus tā grozījumus valsts izpildiestādei, kas izraudzīta saskaņā ar 16. pantu.
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts izpildiestādei ir spējas un resursi, lai efektīvi rīkotos saistībā ar rīcības plāniem un vajadzības gadījumā tos pielāgotu.

Lidostās, kurās pasažieru skaits ir zem minētās robežvērtības, lidostas administrācija veic visus pamatotos pasākumus, lai šādās situācijās koordinētu lidostas lietotāju rīcību un atbalstītu un informētu iestrēgušos pasažierus.”[Gr. 66]

| (ca) | pantam pievieno šādu 5.a punktu:




  “5.a
     
  Norādot, ka gaisa pārvadātājiem nav atļauts mazināt savu ar šo regulu noteikto pienākumu apmēru, 5. punktā minēto ārkārtas rīcības plānu izstrādā ar mērķi vajadzības gadījumā noteikt koordinētus pasākumus, lai nodrošinātu, ka iestrēgušajiem pasažieriem, tostarp jo īpaši invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, tiek sniegta pienācīga informācija un atbalsts, jo īpaši pievēršoties šādiem aspektiem:








  — | informācijas sniegšana pasažieriem, kuri iestrēguši lidostā vai atrodas ceļā uz lidostu, lai uzsāktu aviobraucienu; |
| --- | --- | --- |

(ca)

pantam pievieno šādu 5.a punktu:

“5.a
     
  Norādot, ka gaisa pārvadātājiem nav atļauts mazināt savu ar šo regulu noteikto pienākumu apmēru, 5. punktā minēto ārkārtas rīcības plānu izstrādā ar mērķi vajadzības gadījumā noteikt koordinētus pasākumus, lai nodrošinātu, ka iestrēgušajiem pasažieriem, tostarp jo īpaši invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, tiek sniegta pienācīga informācija un atbalsts, jo īpaši pievēršoties šādiem aspektiem:

—

informācijas sniegšana pasažieriem, kuri iestrēguši lidostā vai atrodas ceļā uz lidostu, lai uzsāktu aviobraucienu;

| — | vietējas izmitināšanas nodrošināšana situācijās, kad iestrēgušo pasažieru skaits ir tik liels, ka viesnīcas tos nespēj uzņemt; |
| --- | --- |

—

vietējas izmitināšanas nodrošināšana situācijās, kad iestrēgušo pasažieru skaits ir tik liels, ka viesnīcas tos nespēj uzņemt;

| — | informācijas un atbalsta sniegšana pasažieriem, kurus skar 9. panta 4. un 5. punktā noteiktie ierobežojumi; |
| --- | --- |

—

informācijas un atbalsta sniegšana pasažieriem, kurus skar 9. panta 4. un 5. punktā noteiktie ierobežojumi;

| — | iestrēgušo pasažieru novirzīšana citos maršrutos, izmantojot alternatīvus pārvadātājus un transporta veidus, bez maksas vai par nelielu samaksu, ja apkalpojošais pārvadātājs pārtraucis darbību.” [Gr. 67] |
| --- | --- |

—

iestrēgušo pasažieru novirzīšana citos maršrutos, izmantojot alternatīvus pārvadātājus un transporta veidus, bez maksas vai par nelielu samaksu, ja apkalpojošais pārvadātājs pārtraucis darbību.” [Gr. 67]

| (cb) | pantam pievieno šādu 5.b punktu:




  “5.b
     
  Gaisa pārvadātāji izveido un ievieš sīki izstrādātas procedūras, kas ļauj tiem efektīvi un konsekventi izpildīt šīs regulas prasības, jo īpaši lidojumu kavēšanās, atcelšanas, iekāpšanas atteikumu, masveida traucējumu un maksātnespējas gadījumos. Šajās procedūrās skaidri norāda tādu aviosabiedrības kontaktpersonu katrā lidostā, kuras atbildībā ir sniegt uzticamu informāciju par aprūpi, atbalstu, atlīdzības izmaksu vai maršruta maiņu un par vajadzīgo nepieciešamo pasākumu veikšanu. Gaisa pārvadātājs nosaka procesus un nosacījumus šo pakalpojumu sniegšanai tā, lai minētais pārstāvis spētu veikt šo pienākumu bez kavēšanās. Minētās procedūras un to iespējamās izmaiņas gaisa pārvadātājs dara zināmas saskaņā ar 16. pantu izraudzītajai valsts izpildiestādei.” [Gr. 68] |
| --- | --- |

(cb)

pantam pievieno šādu 5.b punktu:

“5.b
     
  Gaisa pārvadātāji izveido un ievieš sīki izstrādātas procedūras, kas ļauj tiem efektīvi un konsekventi izpildīt šīs regulas prasības, jo īpaši lidojumu kavēšanās, atcelšanas, iekāpšanas atteikumu, masveida traucējumu un maksātnespējas gadījumos. Šajās procedūrās skaidri norāda tādu aviosabiedrības kontaktpersonu katrā lidostā, kuras atbildībā ir sniegt uzticamu informāciju par aprūpi, atbalstu, atlīdzības izmaksu vai maršruta maiņu un par vajadzīgo nepieciešamo pasākumu veikšanu. Gaisa pārvadātājs nosaka procesus un nosacījumus šo pakalpojumu sniegšanai tā, lai minētais pārstāvis spētu veikt šo pienākumu bez kavēšanās. Minētās procedūras un to iespējamās izmaiņas gaisa pārvadātājs dara zināmas saskaņā ar 16. pantu izraudzītajai valsts izpildiestādei.” [Gr. 68]

| (cc) | pantam ievieno šādu 5.c punktu:




  “5.c
     
  Ja lidojums atcelts gaisa pārvadātāja maksātnespējas, bankrota vai darbības apturēšanas vai izbeigšanas dēļ, iestrēgušajiem pasažieriem ir tiesības uz atlīdzinājumu, atpakaļlidojumu uz izlidošanas vietu vai maršruta maiņu, kā arī uz šīs regulas 8. un 9. pantā paredzēto aprūpi. Tādas pašas tiesības uz atlīdzinājumu ir aviopasažieriem, kuri savu braucienu vēl nav sākuši. Gaisa pārvadātāji pierāda, ka ir veikuši visus nepieciešamos pasākumus, piemēram, izņēmuši apdrošināšanas polisi vai izveidojuši garantiju fondu, lai nepieciešamības gadījumā iestrēgušajiem pasažieriem garantētu aprūpi, atlīdzinājumu vai maršruta maiņu. Šīs tiesības pienākas visiem iestrēgušajiem pasažieriem neatkarīgi no dzīvesvietas, izlidošanas vietas vai biļetes pārdošanas vietas.” [Gr. 69] |
| --- | --- |

(cc)

pantam ievieno šādu 5.c punktu:

“5.c
     
  Ja lidojums atcelts gaisa pārvadātāja maksātnespējas, bankrota vai darbības apturēšanas vai izbeigšanas dēļ, iestrēgušajiem pasažieriem ir tiesības uz atlīdzinājumu, atpakaļlidojumu uz izlidošanas vietu vai maršruta maiņu, kā arī uz šīs regulas 8. un 9. pantā paredzēto aprūpi. Tādas pašas tiesības uz atlīdzinājumu ir aviopasažieriem, kuri savu braucienu vēl nav sākuši. Gaisa pārvadātāji pierāda, ka ir veikuši visus nepieciešamos pasākumus, piemēram, izņēmuši apdrošināšanas polisi vai izveidojuši garantiju fondu, lai nepieciešamības gadījumā iestrēgušajiem pasažieriem garantētu aprūpi, atlīdzinājumu vai maršruta maiņu. Šīs tiesības pienākas visiem iestrēgušajiem pasažieriem neatkarīgi no dzīvesvietas, izlidošanas vietas vai biļetes pārdošanas vietas.” [Gr. 69]

| 5. | regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:
  “6. pants
  Ilga kavēšanās
  1.   Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs pamatoti paredz lidojuma kavēšanos vai apkalpojošais gaisa pārvadātājs pārceļ sarakstā norādīto izlidošanas laiku vēlāk par sākotnēji sarakstā norādīto izlidošanas laiku, apkalpojošajam gaisa pārvadātājam jāpiedāvā pasažieriem: [Gr. 70]







  i) | ja kavēšanās ir vismaz divas stundas, — atbalsts, kas paredzēts 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 9. panta 2. punktā; un |
| --- | --- | --- |

5.

regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

“6. pants

Ilga kavēšanās

1.   Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs pamatoti paredz lidojuma kavēšanos vai apkalpojošais gaisa pārvadātājs pārceļ sarakstā norādīto izlidošanas laiku vēlāk par sākotnēji sarakstā norādīto izlidošanas laiku, apkalpojošajam gaisa pārvadātājam jāpiedāvā pasažieriem: [Gr. 70]

i)

ja kavēšanās ir vismaz divas stundas, — atbalsts, kas paredzēts 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 9. panta 2. punktā; un

| ii) | ja kavēšanās ir vismaz piecas

  trīs
  sstundas un ietver vienu vai vairākas naktis

  nakts stundas
  , — atbalsts, kas paredzēts 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā; un [Gr. 71] |
| --- | --- |

ii)

ja kavēšanās ir vismaz piecas

  trīs
  sstundas un ietver vienu vai vairākas naktis

  nakts stundas
  , — atbalsts, kas paredzēts 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā; un [Gr. 71]

| iii) | ja lidojums kavējas vismaz piecas

  trīs
  stundas, — atbalsts, kas paredzēts 8. panta 1. punktā a) apakšpunktā. [Gr. 72] |
| --- | --- |

iii)

ja lidojums kavējas vismaz piecas

  trīs
  stundas, — atbalsts, kas paredzēts 8. panta 1. punktā a) apakšpunktā. [Gr. 72]

1.a
     
  Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs maina sarakstā norādīto izlidošanas laiku uz vēlāku laiku par vairāk nekā trim stundām, tas piedāvā pasažieriem saņemt atlīdzinājumu, kā noteikts 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vai mainīt maršrutu, kā noteikts 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs nepiedāvā maršruta maiņas iespēju saskaņā ar 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, pasažieris var pats noorganizēt sev maršruta maiņu un pieprasīt, lai tam atlīdzina attiecīgās izmaksas. [Gr. 73]

2.   Pasažieriem ir tiesības saņemt kompensāciju no apkalpojošā gaisa pārvadātāja saskaņā ar 7. pantu, ja pasažieris ierodas galamērķī:

| a) | piecas

  trīs
  stundas vai vairāk pēc sarakstā norādītā ielidošanas laika visiem braucieniem Kopienā un braucieniem uz/no trešām valstīm 3500 km attālumā vai mazāk; |
| --- | --- |

a)

piecas

  trīs
  stundas vai vairāk pēc sarakstā norādītā ielidošanas laika visiem braucieniem Kopienā un braucieniem uz/no trešām valstīm 3500 km attālumā vai mazāk;

| b) | deviņas

  piecas
  stundas vai vairāk pēc sarakstā norādītā ielidošanas laika visiem

  braucieniem Kopienā vairāk nekā 3500 km attālumā vai
  braucieniem uz/no trešām valstīm no 3500 km līdz 6000 km attālumā; |
| --- | --- |

b)

deviņas

  piecas
  stundas vai vairāk pēc sarakstā norādītā ielidošanas laika visiem

  braucieniem Kopienā vairāk nekā 3500 km attālumā vai
  braucieniem uz/no trešām valstīm no 3500 km līdz 6000 km attālumā;

| c) | divpadsmit

  septiņas
  stundas vai vairāk pēc sarakstā norādītā ielidošanas laika visiem braucieniem uz/no trešām valstīm
  vairāk nekā
  6000 km attālumā vai vairāk. [Gr. 74] |
| --- | --- |

c)

divpadsmit

  septiņas
  stundas vai vairāk pēc sarakstā norādītā ielidošanas laika visiem braucieniem uz/no trešām valstīm
  vairāk nekā
  6000 km attālumā vai vairāk. [Gr. 74]

3.   Šā panta 2. punktu piemēro arī, ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs ir grozījis sarakstā norādīto izlidošanas un ielidošanas laiku, radot kavējumu salīdzinājumā ar sākotnējo sarakstā norādīto ielidošanas laiku, izņemot, ja pasažieris tika informēts par saraksta maiņu vairāk nekā piecpadsmit dienas pirms sākotnēji norādītā izlidošanas laika.

4.   Apkalpojošajam gaisa pārvadātājam nav pienākums maksāt kompensāciju saskaņā ar 7. pantu, ja tas var pierādīt, ka kavēšanos vai izmaiņas sarakstā ir izraisījuši ārkārtēji apstākļi un ka no kavēšanās vai izmaiņām sarakstā nevarētu izvairīties pat tad, ja veiktu visus iespējamos pasākumus. Uz šādiem ārkārtējiem apstākļiem var pamatoties tikai tad, ja tie skar konkrēto lidojumu vai iepriekšējo lidojumu, kurā ekspluatē vienu un

  kurš izpildīts ar
  to pašu gaisa kuģi.
  Ja gaisa pārvadātājs nav rakstveidā sniedzis pierādījumus par šādu ārkārtēju apstākļu pastāvēšanu, gaisa pārvadātājam ir pienākums maksāt 7. pantā minēto kompensāciju. Iepriekš minētais neatbrīvo gaisa pārvadātājus no pienākuma sniegt atbalstu pasažieriem saskaņā ar 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu. [Gr. 75]

5.   Ievērojot drošības ierobežojumus, ja aizkavēšanās uz perona vai manevrēšanas zonā pārsniedz vienu stundu, apkalpojošais gaisa pārvadātājs nodrošina bezmaksas piekļuvi tualetei un dzeramajam ūdenim, nodrošina pasažieru salona pietiekamu apsildīšanu vai dzesēšanu un nodrošina, ka ir pieejama atbilstoša medicīniskā palīdzība, ja tā ir vajadzīga. Ja aizkavēšanās uz perona vai manevrēšanas zonā sasniedz maksimāli piecas stundas, lidaparāts atgriežas pie izejas vai citā piemērotā pasažieru izkāpšanas vietā, kur pasažieriem ir atļauts izkāpt, ja vien nepastāv ar drošību vai ar lidojumu drošību saistīti iemesli, kāpēc gaisa kuģis nevar atstāt savu atrašanās vietu uz perona vai manevrēšanas zonā.
  Kad kavēšanās kopumā ilgusi vairāk nekā trīs stundas kopš sākotnējā izlidošanas laika, pasažieriem sniedz tādu pašu atbalstu, kā norādīts 1. punktā, tostarp piedāvājot atlīdzinājumu, atpakaļceļa lidojuma un maršruta maiņas iespēju, kā norādīts 8. panta 1. punktā, un pasažierus par to attiecīgi informē.
  ”[Gr. 76]

| 6. | iekļauj šādu pantu:
  “6.a pants
  Savienotā lidojuma nokavēšana
  1.   Ja pasažieris nokavē savienoto lidojumu
  , uz ko tam bijusi rezervācija, tostarp alternatīvu lidojumu, kam pasažieris bijis reģistrēts maršruta maiņas rezultātā,
  iepriekšējā lidojuma kavēšanās vai saraksta maiņas dēļ, tad nākamo savienoto lidojumu apkalpojošais Kopienas

  Savienības
  gaisa pārvadātājs
  , kurš apkalpojis minēto iepriekšējo lidojumu un ir atbildīgs par minēto kavēšanos vai saraksta maiņu,
  pasažierim piedāvā: [Gr. 77]







  i) | atbalstu, kas paredzēts 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 9. panta 2. punktā, ja pasažiera gaidīšanas laiks līdz savienotajam lidojumam pagarinās vismaz par divām stundām; un |
| --- | --- | --- |

6.

iekļauj šādu pantu:

“6.a pants

Savienotā lidojuma nokavēšana

1.   Ja pasažieris nokavē savienoto lidojumu
  , uz ko tam bijusi rezervācija, tostarp alternatīvu lidojumu, kam pasažieris bijis reģistrēts maršruta maiņas rezultātā,
  iepriekšējā lidojuma kavēšanās vai saraksta maiņas dēļ, tad nākamo savienoto lidojumu apkalpojošais Kopienas

  Savienības
  gaisa pārvadātājs
  , kurš apkalpojis minēto iepriekšējo lidojumu un ir atbildīgs par minēto kavēšanos vai saraksta maiņu,
  pasažierim piedāvā: [Gr. 77]

i)

atbalstu, kas paredzēts 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 9. panta 2. punktā, ja pasažiera gaidīšanas laiks līdz savienotajam lidojumam pagarinās vismaz par divām stundām; un

| ii) | maršruta maiņu, kā minēts 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā; un |
| --- | --- |

ii)

maršruta maiņu, kā minēts 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā; un

| iii) | ja alternatīvā lidojuma sarakstā norādītais
  alternatīvā lidojuma
  izlidošanas laiks vai cita
  saskaņā ar 8. pantu piedāvātā
  transporta izbraukšanas laiks saskaņā ar 8. pantu ir vismaz 5

  3
   stundas pēc nokavētā lidojuma sarakstā norādītā izlidošanas laika un kavēšanās ietver vienu vai vairākas naktis,
  nakts stundas
   —atbalstu, kas noteikts 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā. [Gr. 78] |
| --- | --- |

iii)

ja alternatīvā lidojuma sarakstā norādītais
  alternatīvā lidojuma
  izlidošanas laiks vai cita
  saskaņā ar 8. pantu piedāvātā
  transporta izbraukšanas laiks saskaņā ar 8. pantu ir vismaz 5

  3
   stundas pēc nokavētā lidojuma sarakstā norādītā izlidošanas laika un kavēšanās ietver vienu vai vairākas naktis,
  nakts stundas
   —atbalstu, kas noteikts 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā. [Gr. 78]

2.   Ja pasažieris nokavē savienoto lidojumu iepriekšējā savienotā lidojuma kavēšanās dē

  saraksta izmaiņu dēļ vai tādēļ, ka iepriekšējais savienotais lidojums nokavējies vismaz par 90 minūtēm, aprēķinā atsaucoties uz ielidošanas laiku pārsēšanās punktā

  ļ, pasažierim
  saskaņā ar 6. panta 2. punktu
  ir tiesības uz

  saņemt
  kompensāciju, ko izmaksā attiecīgā iepriekšējā savienotā lidojuma apkalpojošais gaisa pārvadātājs saskaņā ar 6. panta 2. punktu

  no Savienības gaisa pārvadātāja, kurš apkalpojis minēto iepriekšējo savienoto lidojumu
  .. Šajā nolūkā
  kopējo
  kavējumu aprēķina, atsaucoties uz sarakstā norādīto ielidošanas laiku galamērķī. [Gr. 79]

3.   Šā panta 2. punkts neierobežo nekādu zaudējumu atlīdzības kārtību starp attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem.

4.   Šā panta 1. un 2. punkts attiecas arī uz trešo valstu gaisa pārvadātājiem, kas apkalpo nākamo savienoto lidojumu uz vai no ES lidostām

  no Savienības teritorijā esošas lidostas uz citu Savienības teritorijā esošu lidostu vai no Savienības teritorijā esošas lidostas uz lidostu ārpus Savienības
  .”[Gr. 80]

| 7. | regulas 7. pantu groza šādi:








  (a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:




  “1.
     
  ja ir izdarīta atsauce uz šo pantu, pasažieri saņem kompensāciju šādā apmērā:










  a) | EUR 300 par visiem braucieniem 2500 kilometru vai mazākā attālumā; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

regulas 7. pantu groza šādi:

(a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  ja ir izdarīta atsauce uz šo pantu, pasažieri saņem kompensāciju šādā apmērā:

a)

EUR 300 par visiem braucieniem 2500 kilometru vai mazākā attālumā;

| b) | EUR 400 par visiem braucieniem 2500 līdz 6000 kilometru attālumā; |
| --- | --- |

b)

EUR 400 par visiem braucieniem 2500 līdz 6000 kilometru attālumā;

| c) | EUR 600 par visiem braucieniem 6000 kilometru vai lielākā attālumā; |
| --- | --- |

c)

EUR 600 par visiem braucieniem 6000 kilometru vai lielākā attālumā;

Nosakot attālumu, ņem vērā pēdējo galamērķi, kurā iekāpšanas atteikums vai lidojuma atcelšana ir par iemeslu tam, ka pasažieris ielido ar kavēšanos pēc paredzētā laika.” [Gr. 81]

| b) | panta 2., 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.   Ja pasažieris saskaņā ar 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir izvēlējies turpināt savu ceļojumu, tad tiesības uz kompensāciju ceļojuma līdz galamērķim laikā var rasties tikai vienreiz, pat ja mainītajā maršrutā notiek jauna atcelšana vai tiek nokavēta pārsēšanās.
  3.   Šā panta 1. punktā minēto kompensāciju
  , vienojoties ar pasažieri,
  izmaksā naudā, izmantojot elektronisku bankas pārskaitījumu,
  , pārskaitījumu uz kredītkarti
  bankas pārveduma rīkojumu
  uz pilnvarotā pasažiera norādīto kontu
  .
  Komisija palielina kompensācijas apmēru, iepriekš konsultējoties ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 16. pantu. [Gr. 82]

  4.   Attālumus, kas norādīti 1. punktā, mēra pēc lielā loka maršruta metodes.
  5.   Gaisa pārvadātājs drīkst panākt brīvprātīgu vienošanos ar pasažieri par 1. punktā minēto

  paredzētās
  kompensācijas noteikumu aizstāšanu
  ar citiem naudai pielīdzināmiem labumiem vismaz tādā pašā vērtībā (piemēram, lidojumu kuponiem bez noteikta derīguma termiņa 100 % vērtībā no pienākošās kompensācijas apmēra)
  , ja šī vienošanās ir apstiprināta ar pasažiera parakstītu dokumentu, kurā pasažierim atgādina tā tiesības

  sniegta nepārprotama informācija par tiesībām saņemt
  kompensāciju saskaņā ar šo regulu.
  Šādu vienošanos var noslēgt tikai pēc tam, kad ir iestājušies apstākļi, kas pamato tiesības uz kompensāciju.
  ”[Gr. 83] |
| --- | --- |

b)

panta 2., 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Ja pasažieris saskaņā ar 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir izvēlējies turpināt savu ceļojumu, tad tiesības uz kompensāciju ceļojuma līdz galamērķim laikā var rasties tikai vienreiz, pat ja mainītajā maršrutā notiek jauna atcelšana vai tiek nokavēta pārsēšanās.

3.   Šā panta 1. punktā minēto kompensāciju
  , vienojoties ar pasažieri,
  izmaksā naudā, izmantojot elektronisku bankas pārskaitījumu,
  , pārskaitījumu uz kredītkarti
  bankas pārveduma rīkojumu
  uz pilnvarotā pasažiera norādīto kontu
  .
  Komisija palielina kompensācijas apmēru, iepriekš konsultējoties ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 16. pantu. [Gr. 82]

4.   Attālumus, kas norādīti 1. punktā, mēra pēc lielā loka maršruta metodes.

5.   Gaisa pārvadātājs drīkst panākt brīvprātīgu vienošanos ar pasažieri par 1. punktā minēto

  paredzētās
  kompensācijas noteikumu aizstāšanu
  ar citiem naudai pielīdzināmiem labumiem vismaz tādā pašā vērtībā (piemēram, lidojumu kuponiem bez noteikta derīguma termiņa 100 % vērtībā no pienākošās kompensācijas apmēra)
  , ja šī vienošanās ir apstiprināta ar pasažiera parakstītu dokumentu, kurā pasažierim atgādina tā tiesības

  sniegta nepārprotama informācija par tiesībām saņemt
  kompensāciju saskaņā ar šo regulu.
  Šādu vienošanos var noslēgt tikai pēc tam, kad ir iestājušies apstākļi, kas pamato tiesības uz kompensāciju.
  ”[Gr. 83]

| c) | 7. pantā iekļauj šādu punktu:




  “5.a
     
  Pienākums pierādīt to, kad un kā pasažieris ir piekritis 7. panta 3. punktā minētajam kompensācijas izmaksas vai biļetes izmaksu atlīdzināšanas veidam, un to, vai un kad pasažieris ir akceptējis 5. punktā minēto vienošanos, ir apkalpojošajam gaisa pārvadātājam.” [Gr. 84] |
| --- | --- |

c)

7. pantā iekļauj šādu punktu:

“5.a
     
  Pienākums pierādīt to, kad un kā pasažieris ir piekritis 7. panta 3. punktā minētajam kompensācijas izmaksas vai biļetes izmaksu atlīdzināšanas veidam, un to, vai un kad pasažieris ir akceptējis 5. punktā minēto vienošanos, ir apkalpojošajam gaisa pārvadātājam.” [Gr. 84]

| 8. | regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
  “8. pants
  Tiesības uz atlīdzinājumu vai maršruta maiņu
  1.   Ja ir atsauce uz šo pantu, pasažieriem piedāvā izvēli starp trīs bezmaksas iespējām:






  a) | — | septiņu
  darba
  dienu laikā pēc pasažiera pieprasījuma ar tādiem līdzekļiem, ko paredz 7. panta 3. punktā, atlīdzina lidojuma

  biļetes
  cenu par to brauciena daļu vai daļām, kas nav veiktas, un par jau veikto daļu vai daļām, ja lidojumam vairs nav jēgas pasažiera sākotnējā ceļojuma plāna kontekstā, kā arī, vajadzības gadījumā, [Gr. 85] |
| --- | --- | --- | --- |

8.

regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Tiesības uz atlīdzinājumu vai maršruta maiņu

1.   Ja ir atsauce uz šo pantu, pasažieriem piedāvā izvēli starp trīs bezmaksas iespējām:

a)

—

septiņu
  darba
  dienu laikā pēc pasažiera pieprasījuma ar tādiem līdzekļiem, ko paredz 7. panta 3. punktā, atlīdzina lidojuma

  biļetes
  cenu par to brauciena daļu vai daļām, kas nav veiktas, un par jau veikto daļu vai daļām, ja lidojumam vairs nav jēgas pasažiera sākotnējā ceļojuma plāna kontekstā, kā arī, vajadzības gadījumā, [Gr. 85]

| — | atpakaļceļa lidojumu uz sākotnējo izlidošanas vietu pēc iespējas agrāk; |
| --- | --- |

—

atpakaļceļa lidojumu uz sākotnējo izlidošanas vietu pēc iespējas agrāk;

| b) | pasažiera ceļojuma plānu turpināšana, mainot maršrutu, izmantojot pārvadājumu ar pielīdzināmiem nosacījumiem, līdz galamērķim pēc iespējas agrāk; vai |
| --- | --- |

b)

pasažiera ceļojuma plānu turpināšana, mainot maršrutu, izmantojot pārvadājumu ar pielīdzināmiem nosacījumiem, līdz galamērķim pēc iespējas agrāk; vai

| c) | maršruta maiņa, izmantojot pārvadājumu ar pielīdzināmiem nosacījumiem, līdz galamērķim vēlākā dienā atbilstīgi pasažiera vēlmēm, ja ir pieejamas brīvas vietas. |
| --- | --- |

c)

maršruta maiņa, izmantojot pārvadājumu ar pielīdzināmiem nosacījumiem, līdz galamērķim vēlākā dienā atbilstīgi pasažiera vēlmēm, ja ir pieejamas brīvas vietas.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkts attiecas arī uz pasažieriem, kuru lidojumi ir kompleksa pakalpojuma daļa, izņemot tiesības saņemt atlīdzinājumu, ja šādas tiesības izriet no Direktīvas 90/314/EEK noteikumiem.

2.a
     
  Šā panta 1.b punktu piemēro arī gadījumos, kad gaisa kuģis pacēlies, taču pēc tam bijis spiests nosēsties citā lidostā, nevis galamērķa lidostā. Saskaņā ar 3. punktu gaisa pārvadātājs sedz izmaksas par pasažiera nogādāšanu no minētās citas lidostas uz lidostu, kas bija norādīta lidojuma rezervācijā. [Gr. 86]

3.   Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs piedāvā pasažierim lidojumu uz
  citu lidostu
  vai no citas lidostas, nekā tā

  nevis lidostas
  , kas minēta rezervācijā, apkalpojošais gaisa pārvadātājs sedz izmaksas par pasažiera nogādāšanu alternatīvajā lidostā, kas atšķiras no
  minētās citas lidostas uz
  rezervācijā minētās, vai — attiecībā uz galamērķa lidostu — uz blakus esošu galamērķa lidostu, par kuru ir panākta vienošanās ar pasažieri

  norādīto lidostu
  . [Gr. 87]

4.   Vienojoties ar pasažieri, atpakaļceļa lidojumam vai lidojumiem, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā, vai maršruta maiņai, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā vai 1. punkta c) apakšpunktā, var izmantot cita gaisa pārvadātāja pakalpojumus, ietvert atšķirīgus maršrutus vai izmantot citu transporta veidu.

5.   Ja pasažieris izvēlas iespēju, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, tad tam, ievērojot pieejamību
  un ar nosacījumu, ka pastāv salīdzināmas alternatīvas
  , ir tiesības uz maršruta maiņu, izmantojot citu gaisa pārvadātāju vai citu transporta veidu, ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs nespēj pārvadāt pasažieri, izmantojot savus pakalpojumus, un laika ziņā nogādāt galamērķī 12 
  astoņu
  stundu laikā pēc sarakstā norādītā ielidošanas laika. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1008/2008

   (12)

  22. panta 1. punktu, cits gaisa pārvadātājs vai citu transporta veidu ekspluatants nedrīkst iekasēt no sākotnējā pārvadātāja maksu, kas pārsniedz vidējo cenu, kādu ir maksājuši viņa paša pasažieri par līdzvērtīgiem pakalpojumiem pēdējo trīs mēnešu laikā.
  Gaisa pārvadātājs 30 minūšu laikā no sarakstā norādītā izlidošanas laika informē pasažieri, vai pārvadās pasažieri noteiktajā termiņā, izmantojot savus pakalpojumus. Pasažierim ir tiesības atteikties no maršruta maiņas, ja ceļojums būtu jāturpina ar citu transporta veidu, un šajā gadījumā viņam, turpinot gaidīt maršruta maiņu, saglabājas tiesības uz 9. pantā noteikto aprūpi. [Gr. 88]

6.   Ja pasažieriem saskaņā ar 1. punktu piedāvā pilnīgu vai daļēju maršruta maiņu, izmantojot citu transporta veidu, šī regula attiecas uz
  tad
  pārvadājumiem, ko veic ar šo citu transporta veidu, it kā tos veiktu ar fiksētu spārnu gaisa kuģiem.

  saskaņā ar pastāvošajiem maršruta maiņas nolīgumiem starp apkalpojošo aviosabiedrību un minēto citu transporta veidu, piemēro 6.a pantu
  .
  Gaisa pārvadātājam saglabājas atbildība par šīs regulas piemērošanu visā brauciena laikā.
  ”[Gr. 89]

(12)  
  OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.
  "

| (8a) | regulas 8. pantam pievieno šādu punktu:




  “6.a
     
  Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs nepiedāvā pasažierim 1. punkta b) apakšpunktā minēto maršruta maiņas iespēju, pasažieris var pats noorganizēt sev maršruta maiņu un pieprasīt, lai tiktu atlīdzinātas attiecīgās izmaksas.” [Gr. 90] |
| --- | --- |

(8a)

regulas 8. pantam pievieno šādu punktu:

“6.a
     
  Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs nepiedāvā pasažierim 1. punkta b) apakšpunktā minēto maršruta maiņas iespēju, pasažieris var pats noorganizēt sev maršruta maiņu un pieprasīt, lai tiktu atlīdzinātas attiecīgās izmaksas.” [Gr. 90]

| 9. | regulas 9. pantu groza šādi:








  (-a) | panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “a) | ēdināšanu un atspirdzinājumus
  ; dzeramo ūdeni gaisa pārvadātājs automātiski piedāvā kopā ar maltīti, kā arī ikreiz pēc pasažieru pieprasījuma;” [Gr. 91] |
| --- | --- | --- | --- |

9.

regulas 9. pantu groza šādi:

(-a)

panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

ēdināšanu un atspirdzinājumus
  ; dzeramo ūdeni gaisa pārvadātājs automātiski piedāvā kopā ar maltīti, kā arī ikreiz pēc pasažieru pieprasījuma;” [Gr. 91]

| a) | panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | transportu starp lidostu un

  no lidostas uz
  izmitināšanas vietu (viesnīcu, pasažiera dzīvesvietu vai citu)
  un atpakaļ
  .”[Gr. 92] |
| --- | --- | --- |

a)

panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

transportu starp lidostu un

  no lidostas uz
  izmitināšanas vietu (viesnīcu, pasažiera dzīvesvietu vai citu)
  un atpakaļ
  .”[Gr. 92]

| (aa) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:




  “2.
     
  Turklāt pasažieriem piedāvā bez maksas veikt divus telefona zvanus, nosūtīt divas faksa ziņas vai arī divas elektroniskās vēstules.” [Gr. 93] |
| --- | --- |

(aa)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Turklāt pasažieriem piedāvā bez maksas veikt divus telefona zvanus, nosūtīt divas faksa ziņas vai arī divas elektroniskās vēstules.” [Gr. 93]

| (ab) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:




  “3.
     
  Piemērojot šo pantu, apkalpojošais gaisa pārvadātājs īpašu uzmanību pievērš invalīdu, personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām un visu šīs personas pavadošo personu vajadzībām, kā arī māšu vai tēvu, kas ceļo ar maziem bērniem, un bez pieaugušajiem ceļojošu bērnu vajadzībām.”; [Gr. 94] |
| --- | --- |

(ab)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Piemērojot šo pantu, apkalpojošais gaisa pārvadātājs īpašu uzmanību pievērš invalīdu, personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām un visu šīs personas pavadošo personu vajadzībām, kā arī māšu vai tēvu, kas ceļo ar maziem bērniem, un bez pieaugušajiem ceļojošu bērnu vajadzībām.”; [Gr. 94]

| (ac) | pantā iekļauj šādu punktu:




  “3.a
     
  Visās Savienības lidostās, kuras gadā apkalpo vairāk nekā vienu miljonu pasažieru, lidostas administrācija bez maksas nodrošina īpašas telpas pasažieriem ar smagu invaliditāti, kuriem nepieciešama pārģērbšanās vieta un tualete.” [Gr. 95] |
| --- | --- |

(ac)

pantā iekļauj šādu punktu:

“3.a
     
  Visās Savienības lidostās, kuras gadā apkalpo vairāk nekā vienu miljonu pasažieru, lidostas administrācija bez maksas nodrošina īpašas telpas pasažieriem ar smagu invaliditāti, kuriem nepieciešama pārģērbšanās vieta un tualete.” [Gr. 95]

| b) | pievieno šādus punktus:
  “4.   Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs var pierādīt, ka atcelšanu, kavēšanos vai saraksta izmaiņas ir izraisījuši ārkārtēji apstākļi un ka no atcelšanas, kavēšanās vai saraksta izmaiņām nevarētu izvairīties pat tad, ja
  korekti
  veiktu visus iespējamos pasākumus, tas var ierobežot izmitināšanas izmaksu kopējo summu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu
  nodrošinātās izmitināšanas kopējo ilgumu
  līdz EUR 100 par katru viesnīcā pavadīto nakti katram pasažierim un līdz trīs

  ne vairāk kā piecām
  naktīm.
  Ja pasažieris nolemj pats sev noorganizēt naktsmājas, apkalpojošais gaisa pārvadātājs var ierobežot izmitināšanas izmaksas līdz EUR 125 par vienu nakti katram pasažierim.
  Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs izvēlas piemērot šo ierobežojumu, tas tomēr pēc trim naktīm

  papildus nepārtrauktajam informēšanas pienākumam, kas norādīts 14. pantā,
  nodrošina pasažieriem informāciju par pieejamām izmitināšanas iespējām papildus nepārtrauktajam informēšanas pienākumam, kas norādīts 14. pantā.
  pēc minētajām piecām naktīm
  .


  Šis ierobežojums nekādā gadījumā neskar apkalpojošā gaisa pārvadātāja pienākumu nodrošināt izmitināšanu, un pārvadātājs šo prasību izpilda prioritārā kārtībā. Šis ierobežojums neattiecas uz gadījumiem, kad gaisa pārvadātājs izmitināšanu nav nodrošinājis. [Gr. 96]


  5.   Pienākumu piedāvāt izmitināšanu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu nepiemēro, ja attiecīgā lidojuma attālums ir 250 km vai mazāks un to plānots apkalpot ar gaisa kuģi, kura maksimālā ietilpība ir 80 vai mazāk sēdvietu, izņemot, ja lidojums ir savienotais lidojums. Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs izvēlas piemērot šo atbrīvojumu, tam tomēr jāsniedz pasažieriem informācija par pieejamām izmitināšanas iespējām.
  [Gr. 97]

  6.   Ja pasažieris izvēlas saņemt atmaksājumu saskaņā ar 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kamēr tas atrodas izlidošanas lidostā, vai izvēlas mainīt brauciena maršrutu uz vēlāku datumu

  ceļošanai vēlākā datumā
  saskaņā ar 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu, pasažierim vairs nav tiesību attiecībā uz aprūpi saskaņā ar 9. panta 1. punktu saistībā ar attiecīgo lidojumu.
  Ja pasažierim, pamatojoties uz šāda lēmuma pieņemšanu, ir radušās izmaksas saistībā ar nokļūšanu lidostā un atpakaļceļu no lidostas, un pasažieris to var pierādīt, tad pasažierim pilnā apmērā atlīdzina minētās izmaksas, kas saistītas ar ierašanos lidostā uz neizmantoto braucienu.
  ”[Gr. 98] |
| --- | --- |

b)

pievieno šādus punktus:

“4.   Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs var pierādīt, ka atcelšanu, kavēšanos vai saraksta izmaiņas ir izraisījuši ārkārtēji apstākļi un ka no atcelšanas, kavēšanās vai saraksta izmaiņām nevarētu izvairīties pat tad, ja
  korekti
  veiktu visus iespējamos pasākumus, tas var ierobežot izmitināšanas izmaksu kopējo summu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu
  nodrošinātās izmitināšanas kopējo ilgumu
  līdz EUR 100 par katru viesnīcā pavadīto nakti katram pasažierim un līdz trīs

  ne vairāk kā piecām
  naktīm.
  Ja pasažieris nolemj pats sev noorganizēt naktsmājas, apkalpojošais gaisa pārvadātājs var ierobežot izmitināšanas izmaksas līdz EUR 125 par vienu nakti katram pasažierim.
  Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs izvēlas piemērot šo ierobežojumu, tas tomēr pēc trim naktīm

  papildus nepārtrauktajam informēšanas pienākumam, kas norādīts 14. pantā,
  nodrošina pasažieriem informāciju par pieejamām izmitināšanas iespējām papildus nepārtrauktajam informēšanas pienākumam, kas norādīts 14. pantā.
  pēc minētajām piecām naktīm
  .

Šis ierobežojums nekādā gadījumā neskar apkalpojošā gaisa pārvadātāja pienākumu nodrošināt izmitināšanu, un pārvadātājs šo prasību izpilda prioritārā kārtībā. Šis ierobežojums neattiecas uz gadījumiem, kad gaisa pārvadātājs izmitināšanu nav nodrošinājis. [Gr. 96]

5.   Pienākumu piedāvāt izmitināšanu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu nepiemēro, ja attiecīgā lidojuma attālums ir 250 km vai mazāks un to plānots apkalpot ar gaisa kuģi, kura maksimālā ietilpība ir 80 vai mazāk sēdvietu, izņemot, ja lidojums ir savienotais lidojums. Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs izvēlas piemērot šo atbrīvojumu, tam tomēr jāsniedz pasažieriem informācija par pieejamām izmitināšanas iespējām.
  [Gr. 97]

6.   Ja pasažieris izvēlas saņemt atmaksājumu saskaņā ar 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kamēr tas atrodas izlidošanas lidostā, vai izvēlas mainīt brauciena maršrutu uz vēlāku datumu

  ceļošanai vēlākā datumā
  saskaņā ar 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu, pasažierim vairs nav tiesību attiecībā uz aprūpi saskaņā ar 9. panta 1. punktu saistībā ar attiecīgo lidojumu.
  Ja pasažierim, pamatojoties uz šāda lēmuma pieņemšanu, ir radušās izmaksas saistībā ar nokļūšanu lidostā un atpakaļceļu no lidostas, un pasažieris to var pierādīt, tad pasažierim pilnā apmērā atlīdzina minētās izmaksas, kas saistītas ar ierašanos lidostā uz neizmantoto braucienu.
  ”[Gr. 98]

| (-10) | Regulas 10. panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:




  “2.
     
  Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs izvieto pasažieri zemākas klases vietā, nekā to paredz pasažiera iegādātā biļete, pārvadātājs, izmantojot 7. panta 3. punktā minētos līdzekļus, septiņu darba dienu laikā atlīdzina pasažierim” [Gr. 99] |
| --- | --- |

(-10)

Regulas 10. panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Ja apkalpojošais gaisa pārvadātājs izvieto pasažieri zemākas klases vietā, nekā to paredz pasažiera iegādātā biļete, pārvadātājs, izmantojot 7. panta 3. punktā minētos līdzekļus, septiņu darba dienu laikā atlīdzina pasažierim” [Gr. 99]

| 10. | regulas 10. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā terminu “biļetes cena” aizstāj ar “lidojuma cena”. |
| --- | --- |

10.

regulas 10. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā terminu “biļetes cena” aizstāj ar “lidojuma cena”.

| 11. | regulas 11. pantam pievieno šādu punktu

  šādus punktus
  :
  “3.   Apkalpojošais gaisa pārvadātājs nedrīkst piemērot ierobežojumus, kas izklāstīti 9. panta 4. punktā un 9. panta 5. punktā

  9. panta 4. un 5. punktā
  , ja pasažieris ir
  invalīds vai
  persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām vai persona, kas viņu pavada, nepavadīts bērns, grūtniece vai persona, kam nepieciešama īpaša medicīniskā palīdzība, ar nosacījumu, ka
  apkalpojošais
  gaisa pārvadātājs vai tā aģents, vai ceļojuma organizētājs

  organizators
  ir saņēmuši paziņojumu par to
  šo personu
  īpašajām vajadzībām attiecībā uz palīdzību vismaz 48 stundas pirms lidojuma paredzētā izlidošanas laika. Uzskatāms, ka šāda paziņošana

  šāds paziņojums
  attiecas uz visu braucienu un atpakaļbraucienu, ja par abiem braucieniem ir līgums ar to pašu gaisa pārvadātāju

  abi braucieni ir norādīti vienā un tajā pašā biļetē.




  Gaisa pārvadātāji cenšas nodrošināt labus aprūpes apstākļus arī suņiem–pavadoņiem un suņiem–palīgiem. Informāciju par palīdzību un paredzētajām iespējām sniedz, izmantojot dažādus pieejamos saziņas līdzekļus.
  " [Gr. 100]



  “3.a
     
  Gaisa kuģa apkalpe ir apmācīta palīdzības sniegšanā pasažieriem invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, lai atvieglotu viņiem iekāpšanu un izkāpšanu no gaisa kuģa.” [Gr. 101]



  “3.b
     
  Aviosabiedrība nedrīkst atteikt iekāpšanu pasažierim invalīdam vai pasažierim ar ierobežotām pārvietošanās spējām, pamatojoties uz to, ka viņam nav pavadoņa, un nedrīkst pieprasīt šim pasažierim sistemātisku pavadoņa klātbūtni.”” [Gr. 102] |
| --- | --- |

11.

regulas 11. pantam pievieno šādu punktu

  šādus punktus
  :

“3.   Apkalpojošais gaisa pārvadātājs nedrīkst piemērot ierobežojumus, kas izklāstīti 9. panta 4. punktā un 9. panta 5. punktā

  9. panta 4. un 5. punktā
  , ja pasažieris ir
  invalīds vai
  persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām vai persona, kas viņu pavada, nepavadīts bērns, grūtniece vai persona, kam nepieciešama īpaša medicīniskā palīdzība, ar nosacījumu, ka
  apkalpojošais
  gaisa pārvadātājs vai tā aģents, vai ceļojuma organizētājs

  organizators
  ir saņēmuši paziņojumu par to
  šo personu
  īpašajām vajadzībām attiecībā uz palīdzību vismaz 48 stundas pirms lidojuma paredzētā izlidošanas laika. Uzskatāms, ka šāda paziņošana

  šāds paziņojums
  attiecas uz visu braucienu un atpakaļbraucienu, ja par abiem braucieniem ir līgums ar to pašu gaisa pārvadātāju

  abi braucieni ir norādīti vienā un tajā pašā biļetē.

Gaisa pārvadātāji cenšas nodrošināt labus aprūpes apstākļus arī suņiem–pavadoņiem un suņiem–palīgiem. Informāciju par palīdzību un paredzētajām iespējām sniedz, izmantojot dažādus pieejamos saziņas līdzekļus.
  " [Gr. 100]

“3.a
     
  Gaisa kuģa apkalpe ir apmācīta palīdzības sniegšanā pasažieriem invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, lai atvieglotu viņiem iekāpšanu un izkāpšanu no gaisa kuģa.” [Gr. 101]

“3.b
     
  Aviosabiedrība nedrīkst atteikt iekāpšanu pasažierim invalīdam vai pasažierim ar ierobežotām pārvietošanās spējām, pamatojoties uz to, ka viņam nav pavadoņa, un nedrīkst pieprasīt šim pasažierim sistemātisku pavadoņa klātbūtni.”” [Gr. 102]

| 11.a | Regulas 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:




  “2.
     
  „Šo regulu piemēro neatkarīgi no turpmākām pasažieru celtām prasībām par kompensācijas saņemšanu. Saskaņā ar šo regulu piešķirtu kompensāciju nedrīkst atskaitīt no šādas turpmākas kompensācijas.” [Gr. 103] |
| --- | --- |

11.a

Regulas 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  „Šo regulu piemēro neatkarīgi no turpmākām pasažieru celtām prasībām par kompensācijas saņemšanu. Saskaņā ar šo regulu piešķirtu kompensāciju nedrīkst atskaitīt no šādas turpmākas kompensācijas.” [Gr. 103]

| 12. | regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:
  “13. pants
  Tiesības uz tiesību aizsardzību

  Ja

  Gadījumos, kad
  apkalpojošais gaisa pārvadātājs izmaksā kompensāciju vai izpilda citas saistības, kas izriet no šīs regulas noteikumiem,
  un neskarot ar trešām personām noslēgtus atrunu līgumus, kuri ir spēkā attiecīgā strīda brīdī,
  nevienu šīs regulas noteikumu vai valsts tiesību aktu nevar interpretēt kā tādus

  tādu
  , kas ierobežo
  gaisa pārvadātāja
  tiesības pieprasīt kompensāciju par zaudējumiem
  vai pilnībā atgūt zaudējumus
  , kas radušies saskaņā ar šo regulu, no
  ikvienas personas, tostarp
  ikvienas trešās personas, kas veicinājusi tādu notikumu attīstību, kuras rezultātā jāizmaksā kompensācijas vai rodas citas saistības
  , saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem
  .
  Jo īpaši šī regula nekādā veidā neierobežo apkalpojošā gaisa pārvadātāja tiesības pieprasīt kompensāciju vai atgūt zaudējumus no lidostas vai citas trešās personas, ar kuru apkalpojošais gaisa pārvadātājs ir noslēdzis līgumu.
  .”[Gr. 104] |
| --- | --- |

12.

regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:

“13. pants

Tiesības uz tiesību aizsardzību

Ja

  Gadījumos, kad
  apkalpojošais gaisa pārvadātājs izmaksā kompensāciju vai izpilda citas saistības, kas izriet no šīs regulas noteikumiem,
  un neskarot ar trešām personām noslēgtus atrunu līgumus, kuri ir spēkā attiecīgā strīda brīdī,
  nevienu šīs regulas noteikumu vai valsts tiesību aktu nevar interpretēt kā tādus

  tādu
  , kas ierobežo
  gaisa pārvadātāja
  tiesības pieprasīt kompensāciju par zaudējumiem
  vai pilnībā atgūt zaudējumus
  , kas radušies saskaņā ar šo regulu, no
  ikvienas personas, tostarp
  ikvienas trešās personas, kas veicinājusi tādu notikumu attīstību, kuras rezultātā jāizmaksā kompensācijas vai rodas citas saistības
  , saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem
  .
  Jo īpaši šī regula nekādā veidā neierobežo apkalpojošā gaisa pārvadātāja tiesības pieprasīt kompensāciju vai atgūt zaudējumus no lidostas vai citas trešās personas, ar kuru apkalpojošais gaisa pārvadātājs ir noslēdzis līgumu.
  .”[Gr. 104]

| 13. | regulas 14. pantu aizstāj ar šādu:
  “14. pants
  Pienākums informēt pasažierus
  1.   Lidostas administrācija un apkalpojošais gaisa pārvadātājs nodrošina, ka pie reģistrācijas galdiem (tostarp pašapkalpošanās reģistrācijas iekārtām) un iekāpšanas vārtiem

  sektorā
  ir pasažieriem skaidri redzams un salasāms paziņojums ar šādu tekstu: “Ja Jums ir atteikta iekāpšana vai Jūsu lidojums ir atcelts vai kavējas vismaz divas stundas,
  vai ja Jūsu lidojuma paredzētais izlidošanas laiks ir pārcelts par vismaz divām stundām salīdzinājumā ar sākotnējo izlidošanas laiku, kas norādīts Jūsu biļetē,
  pie reģistrācijas vai iekāpšanas lūdziet
  rakstisku
  paziņojumu par Jūsu tiesībām, jo īpaši attiecībā uz un atbalstu
  iespējamo
  kompensāciju.”[Gr. 105]



  1.a
     
  Gaisa pārvadātāji katrā lidostā, kurā tie darbojas, izveido kontaktpunktus un nodrošina, ka tajos ir sastopamas kontaktpersonas vai attiecīgā gaisa pārvadātāja norīkotas trešās personas, kas sniegs pasažieriem nepieciešamo informāciju par viņu tiesībām, tostarp par sūdzības iesniegšanas procedūrām, sniegs atbalstu un nekavējoties rīkosies lidojumu traucējumu un nozaudētas vai ar kavēšanos piegādātas bagāžas gadījumā. Šie kontaktpunkti ir pieejami pasažieru atbalsta vajadzībām, cita starpā attiecībā uz atmaksājumiem, maršruta maiņu, rezervācijas maiņu un sūdzību pieņemšanu, gaisa pārvadātāja darba laikā un līdz brīdim, kamēr no pēdējās lidmašīnas izkāpuši pēdējie pasažieri. [Gr. 106]



  1.b
     
  Apkalpojošais gaisa pārvadātājs uz elektroniskajām biļetēm un elektroniskajām un drukātajām iekāpšanas kartēm pasažieriem sniedz skaidri salasāmu un pārredzamu informāciju par pasažieru tiesībām un kontaktinformāciju palīdzības un atbalsta saņemšanai. [Gr. 107]

  2.   
  Apkalpojošais gaisa pārvadātājs uz elektroniskajām biļetēm un elektroniskajām un drukātajām iekāpšanas kartēm pasažieriem sniedz skaidri salasāmu un pārredzamu informāciju par pasažieru tiesībām un kontaktinformāciju palīdzības un atbalsta saņemšanai.”
  apkalpojošais gaisa pārvadātājs, kas atsaka iekāpšanu vai atceļ lidojumu, katram

  iespējami drīz sniedz
  skartajam pasažierim
  pilnīgu informāciju un
  izsniedz rakstveida
  vai elektronisku
  paziņojumu, kurā izklāstīti noteikumi par kompensāciju un atbalstu saskaņā ar šo regulu, tostarp informācija par
  iespējamiem
  varbūtējiem ierobežojumiem saskaņā ar 9. panta 4. punktu un 9. panta 5. punktu. Tas arī sniedz līdzvērtīgu paziņojumu visiem pasažieriem, kuru lidojumi aizkavējas vai notikušas izmaiņas sarakstā vismaz par divām stundām. To

  , un informē pasažieri par iespējamiem alternatīviem transporta veidiem
  .
  Pasažierim rakstveidā izsniedz arī pārvadātāja adresi, kuru var izmantot sūdzību iesniegšanai
  , un
  saskaņā ar 16.a pantu izraudzīto
  kompetento sūdzību izskatīšanas iestāžu kontaktinformāciju, kas noteiktas saskaņā ar 16.a pantu, pasažieriem sniedz arī rakstiski.
  [Gr. 108]

  3.   
  Invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, jo īpaši
  akliem cilvēkiem un cilvēkiem ar redzes traucējumiem šā panta noteikumus piemēro, izmantojot attiecīgus alternatīvus

  piemērotus
  līdzekļus
  un formātus
  . [Gr. 109]

  4.   Lidostas administrācija nodrošina, ka vispārīgā informācija par pasažieru tiesībām ir skaidri un saredzami norādīta lidostas pasažieru zonā.
  Pamatojoties uz saņemto informāciju,
  tā arī nodrošina, ka pasažieri, kas atrodas lidostā, tiek informēti par to

  idojumu kavēšanās un traucējumu, piemēram,
  lidojuma atcelšanu

  atcelšanas, cēloņiem
  un par to

  pasažieru
  tiesībām
  šādos gadījumos, kā arī gadījumos
  , ja aviosabiedrība pēkšņi pārtrauc darbību, piemēram, maksātnespējas vai tās darbības licences atsaukšanas gadījumā. [Gr. 110]

  5.   
  Izlidošanas
  atcelšanas vai
  izlidošanas
  kavēšanās gadījumā apkalpojošais gaisa pārvadātājs pasažierus informē par situāciju pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā

  , tostarp par satiksmes traucējumu cēloņiem, tiklīdz šī informācija ir pieejama,
  ne vēlāk kā 30 minūtes pēc sarakstā norādītā izlidošanas laika un

  informē pasažierus
  par paredzēto izlidošanas laiku — tiklīdz šī informācija ir pieejama, ja

  , pastāvot nosacījumam, ka
  gaisa pārvadātājs ir saņēmis pasažiera kontaktinformāciju saskaņā ar 6. un 7. punktu, ja biļete iegādāta, izmantojot starpnieku. [Gr. 111]



  5.a
     
  Gaisa pārvadātājs nodrošina, ka vietā, kur notiek reģistrēšanās lidojumam, un iekāpšanas sektorā gaisa pārvadātāja personāls pēc aviopasažieru pieprasījuma izsniedz dokumentu, kurā ietverta Eiropas aviopasažieru tiesību harta. Eiropas Komisija atjaunina minēto dokumentu pēc katrām būtiskām izmaiņām aviopasažieru tiesībās. [Gr. 112]



  5.b
     
  Gaisa pārvadātāji nodrošina, ka visiem pasažieriem pēc lidojuma rezervācijas ir pieejama efektīva palīdzība pa tālruni; minētais pakalpojums nodrošina informāciju un alternatīvus risinājumus lidojumu traucējumu gadījumā, un tā cena nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt vietējo sarunu tarifus. [Gr. 113]

  6.   Ja pasažieris biļeti nav iegādājies tieši no apkalpojošā gaisa pārvadātāja, bet izmantojot starpnieku, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, tad šis starpnieks
  ar pasažiera piekrišanu
  sniedz pasažiera kontaktinformāciju gaisa pārvadātājam, ar nosacījumu, ka pasažieris ir devis precīzi formulētu un rakstisku atļauju. Šo atļauju

  piekrišanu
  var dot tikai pēc brīvas izvēles. Gaisa pārvadātājs var izmantot šādu kontaktinformāciju tikai nolūkā izpildīt ar šo pantu uzlikto pienākumu sniegt informāciju un nevis tirgvedības nolūkā un dzēš kontaktinformāciju ne vēlāk kā 72 stundas pēc tam, kad pārvadājuma līgums izpildīts.
  Pasažiera piekrišanu attiecībā uz viņa kontaktinformācijas pārsūtīšanu gaisa pārvadātājam un attiecībā uz
  šo datu apstrādi, piekļuvi tiem un to glabāšanu veic

  saņem
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (*2)
  [Gr. 114]

  7.   Starpnieks ir atbrīvots no 6. punkta prasībām

  6. punktā noteiktajiem pienākumiem
  , ja var pierādīt, ka pastāv alternatīva sistēma, kas nodrošina, lai pasažieris tiktu informēts, nenosūtot attiecīgo kontaktinformāciju
  , vai ja pasažieris izvēlējies nesniegt savu kontaktinformāciju
  . [Gr. 115]



  7.a
     
  Pakalpojumu sniedzējs nodrošina viegli pieejamu, pareizu un objektīvu informāciju par ceļojuma ietekmi uz vidi (tostarp ietekmi uz klimatu) un energoefektivitāti. Šo informāciju publisko, un tā ir skaidri saskatāma gan gaisa pārvadātāju un ceļojumu operatoru tīmekļa vietnēs, gan uz biļetēm; Komisija atbalsta šajā virzienā veiktu darbu. [Gr. 116]



  7.b
     
  Neskarot 2. punktā minētos pienākumus, visos pasažieriem sniegtajos elektroniskajos paziņojumos par lidojuma atcelšanu, ilgu kavēšanos vai izmaiņām sarakstā ir skaidri norādīts, ka pasažieriem saskaņā ar šo regulu var pienākties kompensācija un/vai atbalsts.



  (*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).”[Gr. 117]" |
| --- | --- |

13.

regulas 14. pantu aizstāj ar šādu:

“14. pants

Pienākums informēt pasažierus

1.   Lidostas administrācija un apkalpojošais gaisa pārvadātājs nodrošina, ka pie reģistrācijas galdiem (tostarp pašapkalpošanās reģistrācijas iekārtām) un iekāpšanas vārtiem

  sektorā
  ir pasažieriem skaidri redzams un salasāms paziņojums ar šādu tekstu: “Ja Jums ir atteikta iekāpšana vai Jūsu lidojums ir atcelts vai kavējas vismaz divas stundas,
  vai ja Jūsu lidojuma paredzētais izlidošanas laiks ir pārcelts par vismaz divām stundām salīdzinājumā ar sākotnējo izlidošanas laiku, kas norādīts Jūsu biļetē,
  pie reģistrācijas vai iekāpšanas lūdziet
  rakstisku
  paziņojumu par Jūsu tiesībām, jo īpaši attiecībā uz un atbalstu
  iespējamo
  kompensāciju.”[Gr. 105]

1.a
     
  Gaisa pārvadātāji katrā lidostā, kurā tie darbojas, izveido kontaktpunktus un nodrošina, ka tajos ir sastopamas kontaktpersonas vai attiecīgā gaisa pārvadātāja norīkotas trešās personas, kas sniegs pasažieriem nepieciešamo informāciju par viņu tiesībām, tostarp par sūdzības iesniegšanas procedūrām, sniegs atbalstu un nekavējoties rīkosies lidojumu traucējumu un nozaudētas vai ar kavēšanos piegādātas bagāžas gadījumā. Šie kontaktpunkti ir pieejami pasažieru atbalsta vajadzībām, cita starpā attiecībā uz atmaksājumiem, maršruta maiņu, rezervācijas maiņu un sūdzību pieņemšanu, gaisa pārvadātāja darba laikā un līdz brīdim, kamēr no pēdējās lidmašīnas izkāpuši pēdējie pasažieri. [Gr. 106]

1.b
     
  Apkalpojošais gaisa pārvadātājs uz elektroniskajām biļetēm un elektroniskajām un drukātajām iekāpšanas kartēm pasažieriem sniedz skaidri salasāmu un pārredzamu informāciju par pasažieru tiesībām un kontaktinformāciju palīdzības un atbalsta saņemšanai. [Gr. 107]

2.   
  Apkalpojošais gaisa pārvadātājs uz elektroniskajām biļetēm un elektroniskajām un drukātajām iekāpšanas kartēm pasažieriem sniedz skaidri salasāmu un pārredzamu informāciju par pasažieru tiesībām un kontaktinformāciju palīdzības un atbalsta saņemšanai.”
  apkalpojošais gaisa pārvadātājs, kas atsaka iekāpšanu vai atceļ lidojumu, katram

  iespējami drīz sniedz
  skartajam pasažierim
  pilnīgu informāciju un
  izsniedz rakstveida
  vai elektronisku
  paziņojumu, kurā izklāstīti noteikumi par kompensāciju un atbalstu saskaņā ar šo regulu, tostarp informācija par
  iespējamiem
  varbūtējiem ierobežojumiem saskaņā ar 9. panta 4. punktu un 9. panta 5. punktu. Tas arī sniedz līdzvērtīgu paziņojumu visiem pasažieriem, kuru lidojumi aizkavējas vai notikušas izmaiņas sarakstā vismaz par divām stundām. To

  , un informē pasažieri par iespējamiem alternatīviem transporta veidiem
  .
  Pasažierim rakstveidā izsniedz arī pārvadātāja adresi, kuru var izmantot sūdzību iesniegšanai
  , un
  saskaņā ar 16.a pantu izraudzīto
  kompetento sūdzību izskatīšanas iestāžu kontaktinformāciju, kas noteiktas saskaņā ar 16.a pantu, pasažieriem sniedz arī rakstiski.
  [Gr. 108]

3.   
  Invalīdiem un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, jo īpaši
  akliem cilvēkiem un cilvēkiem ar redzes traucējumiem šā panta noteikumus piemēro, izmantojot attiecīgus alternatīvus

  piemērotus
  līdzekļus
  un formātus
  . [Gr. 109]

4.   Lidostas administrācija nodrošina, ka vispārīgā informācija par pasažieru tiesībām ir skaidri un saredzami norādīta lidostas pasažieru zonā.
  Pamatojoties uz saņemto informāciju,
  tā arī nodrošina, ka pasažieri, kas atrodas lidostā, tiek informēti par to

  idojumu kavēšanās un traucējumu, piemēram,
  lidojuma atcelšanu

  atcelšanas, cēloņiem
  un par to

  pasažieru
  tiesībām
  šādos gadījumos, kā arī gadījumos
  , ja aviosabiedrība pēkšņi pārtrauc darbību, piemēram, maksātnespējas vai tās darbības licences atsaukšanas gadījumā. [Gr. 110]

5.   
  Izlidošanas
  atcelšanas vai
  izlidošanas
  kavēšanās gadījumā apkalpojošais gaisa pārvadātājs pasažierus informē par situāciju pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā

  , tostarp par satiksmes traucējumu cēloņiem, tiklīdz šī informācija ir pieejama,
  ne vēlāk kā 30 minūtes pēc sarakstā norādītā izlidošanas laika un

  informē pasažierus
  par paredzēto izlidošanas laiku — tiklīdz šī informācija ir pieejama, ja

  , pastāvot nosacījumam, ka
  gaisa pārvadātājs ir saņēmis pasažiera kontaktinformāciju saskaņā ar 6. un 7. punktu, ja biļete iegādāta, izmantojot starpnieku. [Gr. 111]

5.a
     
  Gaisa pārvadātājs nodrošina, ka vietā, kur notiek reģistrēšanās lidojumam, un iekāpšanas sektorā gaisa pārvadātāja personāls pēc aviopasažieru pieprasījuma izsniedz dokumentu, kurā ietverta Eiropas aviopasažieru tiesību harta. Eiropas Komisija atjaunina minēto dokumentu pēc katrām būtiskām izmaiņām aviopasažieru tiesībās. [Gr. 112]

5.b
     
  Gaisa pārvadātāji nodrošina, ka visiem pasažieriem pēc lidojuma rezervācijas ir pieejama efektīva palīdzība pa tālruni; minētais pakalpojums nodrošina informāciju un alternatīvus risinājumus lidojumu traucējumu gadījumā, un tā cena nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt vietējo sarunu tarifus. [Gr. 113]

6.   Ja pasažieris biļeti nav iegādājies tieši no apkalpojošā gaisa pārvadātāja, bet izmantojot starpnieku, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, tad šis starpnieks
  ar pasažiera piekrišanu
  sniedz pasažiera kontaktinformāciju gaisa pārvadātājam, ar nosacījumu, ka pasažieris ir devis precīzi formulētu un rakstisku atļauju. Šo atļauju

  piekrišanu
  var dot tikai pēc brīvas izvēles. Gaisa pārvadātājs var izmantot šādu kontaktinformāciju tikai nolūkā izpildīt ar šo pantu uzlikto pienākumu sniegt informāciju un nevis tirgvedības nolūkā un dzēš kontaktinformāciju ne vēlāk kā 72 stundas pēc tam, kad pārvadājuma līgums izpildīts.
  Pasažiera piekrišanu attiecībā uz viņa kontaktinformācijas pārsūtīšanu gaisa pārvadātājam un attiecībā uz
  šo datu apstrādi, piekļuvi tiem un to glabāšanu veic

  saņem
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (*2)
  [Gr. 114]

7.   Starpnieks ir atbrīvots no 6. punkta prasībām

  6. punktā noteiktajiem pienākumiem
  , ja var pierādīt, ka pastāv alternatīva sistēma, kas nodrošina, lai pasažieris tiktu informēts, nenosūtot attiecīgo kontaktinformāciju
  , vai ja pasažieris izvēlējies nesniegt savu kontaktinformāciju
  . [Gr. 115]

7.a
     
  Pakalpojumu sniedzējs nodrošina viegli pieejamu, pareizu un objektīvu informāciju par ceļojuma ietekmi uz vidi (tostarp ietekmi uz klimatu) un energoefektivitāti. Šo informāciju publisko, un tā ir skaidri saskatāma gan gaisa pārvadātāju un ceļojumu operatoru tīmekļa vietnēs, gan uz biļetēm; Komisija atbalsta šajā virzienā veiktu darbu. [Gr. 116]

7.b
     
  Neskarot 2. punktā minētos pienākumus, visos pasažieriem sniegtajos elektroniskajos paziņojumos par lidojuma atcelšanu, ilgu kavēšanos vai izmaiņām sarakstā ir skaidri norādīts, ka pasažieriem saskaņā ar šo regulu var pienākties kompensācija un/vai atbalsts.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).”[Gr. 117]"

| 14. | regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:
  “16. pants
  Noteikumu izpilde
  1.   Katra dalībvalsts izraugās valsts izpildiestādi, kas ir atbildīga par šīs regulas izpildi attiecībā uz
  šīs regulas pārkāpumiem lidostās, kuras atrodas tās teritorijā,
  lidojumiem no lidostām, kuras atrodas tās teritorijā, un lidojumiem no trešās valsts uz šādām lidostām. Dalībvalstis informē Komisiju par iestādi, kas ir izraudzīta saskaņā ar šo punktu. [Gr. 118]

  2.   Valsts izpildiestāde rūpīgi uzrauga atbilstību šīs regulas prasībām un veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pasažieru tiesību ievērošanu. Šim nolūkam gaisa pārvadātāji un lidostas administrācija valsts izpildiestādei
  viena mēneša laikā
  pēc tās pieprasījuma sniedz attiecīgos dokumentus
  , neskarot 14.a pantā noteiktos gaisa pārvadātāju pienākumus
  . Lai veiktu savas funkcijas, valsts izpildiestāde ņem vērā arī informāciju, ko tai iesniegusi
  saskaņā ar 16.a pantu izraudzītā
  iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 16.a pantu. Tā var arī izlemt par

  veikt
  izpildes nodrošināšanas pasākumiem

  darbības
  , pamatojoties uz individuālām sūdzībām, ko nosūtījusi iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 16.a pantu.
  Dalībvalstis nodrošina, ka to attiecīgajām izpildiestādēm ir pietiekamas pilnvaras piemērot efektīvus sodus par pārkāpumiem. [Gr. 119]



  2.a
     
  Gaisa pārvadātāji proaktīvi sniedz valsts izpildiestādei vispusīgu informāciju par tehnisku problēmu rašanos, jo īpaši par to cēloņiem. Valsts izpildiestāde šo informāciju dara zināmu 16.a pantā minētajām iestādēm, kas ir atbildīgas par strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā. [Gr. 120]

  3.   Dalībvalstu noteiktās sankcijas par šīs regulas pārkāpumiem ir efektīvas, samērīgas un, atturošas un
  pietiekamas, lai pārvadātājiem būtu finansiāli izdevīgi konsekventi ievērot šīs regulas prasības
  . [Gr. 121]

  4.   Ja iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar 16. un

  Saskaņā ar Direktīvu 2013/11/ES tiek izveidoti mehānismi sadarbībai starp valsts izpildiestādi un
  16.a pantu, atšķiras, tiek izveidots ziņošanas mehānisms, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu starp dažādām iestādēm,

  izraudzīto iestādi. Sadarbības mehānismos paredz savstarpēju informācijas apmaiņu
  nolūkā palīdzēt valsts izpildiestādei pildīt tās uzraudzības un izpildes nodrošināšanas uzdevumus un
  saskaņā ar 16.a pantu izraudzītajai
  iestādei, kas norīkota saskaņā ar 16.a pantu — savākt —

  iegūt individuālo sūdzību izskatīšanai nepieciešamo
  informāciju, kas vajadzīga, lai pārbaudītu individuālas sūdzības

  un tehnisko ekspertīzi
  . [Gr. 122]

  5.   Par katru gadu vēlākais līdz nākamā kalendārā gada aprīļa beigām valstu izpildiestādes publicē statistikas datus par savu darbību, tostarp par piemērotajām sankcijām.
  Vienlaikus valstu izpildiestādes, pamatojoties uz datiem, kurus apkopot un iesniegt ir gaisa pārvadātāju un lidostu administrāciju pienākums, publicē statistikas datus par sūdzību skaitu un būtību, lidojumu atcelšanas gadījumu, iekāpšanas atteikumu un lidojumu kavēšanās gadījumu skaitu un ilgumu, kā arī datus par nozaudētu, aizkavējušos vai bojātu bagāžu. [Gr. 123]

  6.   Gaisa pārvadātāji valsts izpildiestādēm tajās dalībvalstīs, kurās viņi darbojas, paziņo savu kontaktinformāciju jautājumos, uz ko attiecas šī regula.
  Līdz Direktīvas 2013/11/ES noteikumu transponēšanai dalībvalstīs ikviens pasažieris var jebkurā lidostā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, iesniegt sūdzību jebkuras dalībvalsts izpildiestādei par iespējamiem šīs regulas noteikumu pārkāpumiem jebkurā lidostā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, vai par reisiem no jebkuras lidostas, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, vai reisiem no trešās valsts uz minētajām lidostām.
  ”[Gr. 124] |
| --- | --- |

14.

regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:

“16. pants

Noteikumu izpilde

1.   Katra dalībvalsts izraugās valsts izpildiestādi, kas ir atbildīga par šīs regulas izpildi attiecībā uz
  šīs regulas pārkāpumiem lidostās, kuras atrodas tās teritorijā,
  lidojumiem no lidostām, kuras atrodas tās teritorijā, un lidojumiem no trešās valsts uz šādām lidostām. Dalībvalstis informē Komisiju par iestādi, kas ir izraudzīta saskaņā ar šo punktu. [Gr. 118]

2.   Valsts izpildiestāde rūpīgi uzrauga atbilstību šīs regulas prasībām un veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pasažieru tiesību ievērošanu. Šim nolūkam gaisa pārvadātāji un lidostas administrācija valsts izpildiestādei
  viena mēneša laikā
  pēc tās pieprasījuma sniedz attiecīgos dokumentus
  , neskarot 14.a pantā noteiktos gaisa pārvadātāju pienākumus
  . Lai veiktu savas funkcijas, valsts izpildiestāde ņem vērā arī informāciju, ko tai iesniegusi
  saskaņā ar 16.a pantu izraudzītā
  iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 16.a pantu. Tā var arī izlemt par

  veikt
  izpildes nodrošināšanas pasākumiem

  darbības
  , pamatojoties uz individuālām sūdzībām, ko nosūtījusi iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 16.a pantu.
  Dalībvalstis nodrošina, ka to attiecīgajām izpildiestādēm ir pietiekamas pilnvaras piemērot efektīvus sodus par pārkāpumiem. [Gr. 119]

2.a
     
  Gaisa pārvadātāji proaktīvi sniedz valsts izpildiestādei vispusīgu informāciju par tehnisku problēmu rašanos, jo īpaši par to cēloņiem. Valsts izpildiestāde šo informāciju dara zināmu 16.a pantā minētajām iestādēm, kas ir atbildīgas par strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā. [Gr. 120]

3.   Dalībvalstu noteiktās sankcijas par šīs regulas pārkāpumiem ir efektīvas, samērīgas un, atturošas un
  pietiekamas, lai pārvadātājiem būtu finansiāli izdevīgi konsekventi ievērot šīs regulas prasības
  . [Gr. 121]

4.   Ja iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar 16. un

  Saskaņā ar Direktīvu 2013/11/ES tiek izveidoti mehānismi sadarbībai starp valsts izpildiestādi un
  16.a pantu, atšķiras, tiek izveidots ziņošanas mehānisms, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu starp dažādām iestādēm,

  izraudzīto iestādi. Sadarbības mehānismos paredz savstarpēju informācijas apmaiņu
  nolūkā palīdzēt valsts izpildiestādei pildīt tās uzraudzības un izpildes nodrošināšanas uzdevumus un
  saskaņā ar 16.a pantu izraudzītajai
  iestādei, kas norīkota saskaņā ar 16.a pantu — savākt —

  iegūt individuālo sūdzību izskatīšanai nepieciešamo
  informāciju, kas vajadzīga, lai pārbaudītu individuālas sūdzības

  un tehnisko ekspertīzi
  . [Gr. 122]

5.   Par katru gadu vēlākais līdz nākamā kalendārā gada aprīļa beigām valstu izpildiestādes publicē statistikas datus par savu darbību, tostarp par piemērotajām sankcijām.
  Vienlaikus valstu izpildiestādes, pamatojoties uz datiem, kurus apkopot un iesniegt ir gaisa pārvadātāju un lidostu administrāciju pienākums, publicē statistikas datus par sūdzību skaitu un būtību, lidojumu atcelšanas gadījumu, iekāpšanas atteikumu un lidojumu kavēšanās gadījumu skaitu un ilgumu, kā arī datus par nozaudētu, aizkavējušos vai bojātu bagāžu. [Gr. 123]

6.   Gaisa pārvadātāji valsts izpildiestādēm tajās dalībvalstīs, kurās viņi darbojas, paziņo savu kontaktinformāciju jautājumos, uz ko attiecas šī regula.
  Līdz Direktīvas 2013/11/ES noteikumu transponēšanai dalībvalstīs ikviens pasažieris var jebkurā lidostā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, iesniegt sūdzību jebkuras dalībvalsts izpildiestādei par iespējamiem šīs regulas noteikumu pārkāpumiem jebkurā lidostā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, vai par reisiem no jebkuras lidostas, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, vai reisiem no trešās valsts uz minētajām lidostām.
  ”[Gr. 124]

| 14.a | Pievieno šādu pantu:




  “16.-a pants




  Atbilstības dokumenti




  1.
     
  Kopienas gaisa pārvadātāji sagatavo dokumentu, kas pietiekami detalizēti apliecina, ka to darbības procedūras ir pietiekamas, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību visiem attiecīgajiem šīs regulas pantiem, un līdz 2016. gada 1. janvārim iesniedz šo dokumentu Komisijai un tās dalībvalsts izpildiestādei, kura saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008 izsniegusi gaisa pārvadātāja darbības licenci.




  1.a
     
  Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, tajos nosakot minimālās prasības šādu atbilstības dokumentu saturam. Minimālajā saturā ir ietverti vismaz ārkārtas rīcības plāni ievērojamu satiksmes traucējumu gadījumā un norādītas par atbalsta sniegšanu un citu tiesību īstenošanu atbildīgās personas, sūdzību izskatīšanas, atbalsta sniegšanas un kompensāciju izmaksas praktiskā kārtība un procedūras, kā arī procedūras un paraugi, kas tiek izmantoti saziņai ar pasažieriem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16.c panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.




  2.
     
  Visi citi gaisa pārvadātāji, kas sniedz pakalpojumus no Savienības lidostām, atbilstības dokumentu iesniedz Komisijai un visu to dalībvalstu izpildiestādēm, kurās tie sniedz pakalpojumus.




  3.
     
  Gaisa pārvadātāji pārskata savus atbilstības dokumentus un to atjauninātās versijas ik pēc trim gadiem, sākot no 2019. gada 1. janvāra, iesniedz attiecīgajai(-ām) valsts izpildiestādei(-ēm) un Komisijai.




  4.
     
  Valstu izpildiestādes ņem vērā gaisa pārvadātāju iesniegtos atbilstības dokumentus, ja iespējams, salīdzinot atbilstības dokumentos sniegto informāciju ar sūdzībās minēto informāciju.” [Gr. 125] |
| --- | --- |

14.a

Pievieno šādu pantu:

“16.-a pants

Atbilstības dokumenti

1.
     
  Kopienas gaisa pārvadātāji sagatavo dokumentu, kas pietiekami detalizēti apliecina, ka to darbības procedūras ir pietiekamas, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību visiem attiecīgajiem šīs regulas pantiem, un līdz 2016. gada 1. janvārim iesniedz šo dokumentu Komisijai un tās dalībvalsts izpildiestādei, kura saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008 izsniegusi gaisa pārvadātāja darbības licenci.

1.a
     
  Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, tajos nosakot minimālās prasības šādu atbilstības dokumentu saturam. Minimālajā saturā ir ietverti vismaz ārkārtas rīcības plāni ievērojamu satiksmes traucējumu gadījumā un norādītas par atbalsta sniegšanu un citu tiesību īstenošanu atbildīgās personas, sūdzību izskatīšanas, atbalsta sniegšanas un kompensāciju izmaksas praktiskā kārtība un procedūras, kā arī procedūras un paraugi, kas tiek izmantoti saziņai ar pasažieriem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16.c panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

2.
     
  Visi citi gaisa pārvadātāji, kas sniedz pakalpojumus no Savienības lidostām, atbilstības dokumentu iesniedz Komisijai un visu to dalībvalstu izpildiestādēm, kurās tie sniedz pakalpojumus.

3.
     
  Gaisa pārvadātāji pārskata savus atbilstības dokumentus un to atjauninātās versijas ik pēc trim gadiem, sākot no 2019. gada 1. janvāra, iesniedz attiecīgajai(-ām) valsts izpildiestādei(-ēm) un Komisijai.

4.
     
  Valstu izpildiestādes ņem vērā gaisa pārvadātāju iesniegtos atbilstības dokumentus, ja iespējams, salīdzinot atbilstības dokumentos sniegto informāciju ar sūdzībās minēto informāciju.” [Gr. 125]

| 15. | regulā iekļauj šādus pantus:
  “16.a pants
  Pasažieru prasības un sūdzības
  1.   Veicot rezervāciju, gaisa pārvadātāji
  , organizatori vai biļešu pārdevēji Regulas (EK) 2111/2005 2. panta d) punkta nozīmē
  sniedz informāciju pasažieriem par to

  gaisa pārvadātāju
  prasību un sūdzību izskatīšanas procesu
  un attiecīgajiem termiņiem, kā noteikts šā panta 2. punktā,
  saistībā ar to tiesībām, kas noteiktas šajā regulā, un attiecīgo kontaktinformāciju, kur pasažieri var iesniegt prasības un sūdzības izskatīšanai, tostarp izmantojot elektroniskos sakaru līdzekļus. Gaisa pārvadātājs
  un attiecīgā gadījumā — organizators
  informē pasažierus arī par iestādi vai iestādēm,
  ko dalībvalstis izraudzījušās saskaņā ar šo pantu un 16. pantu un
  kas ir kompetenta(s) izskatīt pasažieru sūdzības.
  Attiecīgo informāciju sniedz rezervācijas gaitā, tā ir pieejama visiem, to skaidri norāda pasažiera biļetē un gaisa pārvadātāju tīmekļa vietnēs, un to izsniedz pie gaisa pārvadātāju galdiem lidostās un iekļauj e-pasta vēstulē, ar kuru pasažieri tiek informēti par lidojuma atcelšanu vai kavēšanos. Pasažieriem pēc pieprasījuma tiek izsniegta sūdzības iesniegšanas veidlapa. [Gr. 126].


  1.a
     
  Pienākums pierādīt to, ka pasažieriem ir sniegta nepieciešamā informācija, ir gaisa pārvadātājam. [Gr. 127]

  2.   Ja pasažieris vēlas iesniegt sūdzību gaisa pārvadātājam saistībā ar savām tiesībām saskaņā ar šo regulu, viņš to iesniedz trīs mēnešu laikā no dienas, kurā lidojums tika veikts vai kad tas
  kurā tam pēc saraksta
  bija norādīts sarakstā

  jānotiek
  .
  Sūdzības iesniegšana trīs mēnešu laikā un pēc šā trīs mēnešu termiņa beigām neskar pasažiera tiesības iesniegt sūdzību atbilstoši šai regulai tiesu iestādēs un izskatīšanai ārpustiesas kārtībā.
  Septiņu
  darba
  dienu laikā no sūdzības saņemšanas gaisa pārvadātājs pasažierim apstiprina sūdzības saņemšanu. Divu mēnešu laikā no sūdzības saņemšanas gaisa pārvadātājs pasažierim sniedz pilnīgu

  izsmeļošu
  atbildi.
  Ja gaisa pārvadātājs divu mēnešu laikā nesniedz izsmeļošu atbildi, uzskatāms, ka tas atzīst pasažiera prasības.




  Ja gaisa pārvadātājs atsaucas uz ārkārtējiem apstākļiem, viņš savā atbildē pasažierim norāda konkrētos apstākļus, kas izraisīja lidojuma atcelšanu vai kavēšanos. Gaisa pārvadātājs arī izklāsta, ka bija veicis visus iespējamos pasākumus, lai novērstu lidojuma atcelšanu vai kavēšanos.




  Sniedzot izsmeļošo atbildi, gaisa pārvadātājs attiecīgajam pasažierim paziņo arī 3. punktā minētās izraudzītās iestādes kontaktinformāciju, tostarp pasta adresi, tālruņa numuru, elektroniskā pasta adresi un tīmekļa vietnes adresi. [Gr. 128]

  3.   Saskaņā ar attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem

  Dalībvalstis nodrošina, ka aviopasažieri var risināt strīdus ar gaisa pārvadātājiem attiecībā uz šajā regulā noteiktajām tiesībām un pienākumiem, izmantojot neatkarīgus, iedarbīgus un efektīvus ārpustiesas strīdu izšķiršanas mehānismus. Šajā nolūkā
  katra dalībvalsts izraugās valsts iestādi vai iestādes, kas atbild par strīdu atrisināšanu ārpustiesas kārtībā starp gaisa pārvadātājiem un pasažieriem saistībā ar tiesībām un pienākumiem, uz ko attiecas šī regula.
  Minētajai iestādei vajadzētu būt no 16. panta 1. punktā minētās izpildiestādes atšķirīgai iestādei. Dalībvalstis nodrošina, ka šīs iestādes ir pilnvarotas risināt strīdus starp pasažieriem un gaisa pārvadātājiem, pieņemot lēmumu, kurš ir juridiski saistošs abām pusēm un kuram ir prasības spēks. Strīdiem, kas ietilpst Direktīvas 2013/11/ES darbības jomā, piemēro tikai minēto direktīvu. Visiem gaisa pārvadātājiem, kas veic lidojumus no dalībvalsts vai kādas trešās valsts teritorijā esošas lidostas uz šīm lidostām, jāievēro Direktīvā 2013/11/ES minētā alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēma, kas nodrošina starp pasažieriem un gaisa pārvadātājiem radušos strīdu vienkāršu, ātru un lētu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā. [Gr. 129]

  4.   Ikviens
  Saņēmis izsmeļošu atbildi no gaisa pārvadātāja, attiecīgais
  pasažieris var iesniegt sūdzību
  jebkurai
  valsts
  ārpustiesas strīdu izšķiršanas
  iestādei, kas izraudzīta saskaņā ar 3. punktu, par iespējamiem šīs regulas noteikumu pārkāpumiem jebkurā lidostā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, vai par
  jebkuru
  reisu no
  jebkuras lidostas, kas atrodas dalībvalsts vai
  trešās valsts, kura galamērķis ir lidosta, kas atrodas minētajā teritorijā
  , uz minētajām lidostām
  . Šādas sūdzības var iesniegt ne ātrāk kā divus mēnešus pēc tam, kad sūdzību iesniedza attiecīgajam gaisa pārvadātājam, izņemot, ja gaisa pārvadātājs jau ir sniedzis galīgo atbildi uz šādu sūdzību

  iepriekš noteiktā termiņā, ko nosaka ne īsāku kā vienu gadu no dienas, kad pasažieris iesniedzis sūdzību vai prasību attiecīgajam pārvadātājam
  . [Gr. 130]



  4.a
     
  Ja aviosabiedrība tiek atzīta par vainīgu, sūdzību izskatīšanas struktūra informē valsts izpildiestādi, kura saskaņā ar 16.a panta 2. punktu veic izpildes nodrošināšanas pasākumus. [Gr. 131]

  5.   Septiņu dienu laikā no sūdzības saņemšanas atbildīgā

  Saņēmusi sūdzību, izraudzītā
  iestāde apstiprina sūdzības saņemšanu un
  par to paziņo strīda pusēm, tiklīdz tā ir saņēmusi visus dokumentus ar attiecīgo informāciju, kas saistīta ar sūdzību. Tā
  nosūta
  ar sūdzību saistīto dokumentu
  kopiju attiecīgajai valsts izpildiestādei. Galīgās atbildes sniegšanas laiks nevar būt ilgāks par trīs mēnešiem no sūdzības saņemšanas dienas.
  Galīgo atbildi sūdzības iesniedzējam sniedz ne vēlāk kā 90 kalendāra dienu laikā
  no dienas
  , kad izraudzītā iestāde saņēmusi pilnīgu sūdzības dokumentāciju
  . Galīgās atbildes kopija jāiesniedz arī valsts izpildiestādei. [Gr. 132]



  5.a
     
  Saziņas iespēju nodrošināšanas vajadzībām jautājumos, uz ko attiecas šī regula, gaisa pārvadātāji paziņo savu kontaktinformāciju saskaņā ar šo pantu izraudzītajām iestādēm dalībvalstīs, kurās tie darbojas. [Gr. 133]



  5.b
     
  Ja saskaņā ar šo regulu atsaucas uz drošības apsvērumiem, nodrošināt pierādījumus ir attiecīgās aviosabiedrības pienākums.

  [Gr. 134]



  16.aa pants




  Dalībvalstis paredz labi nodrošinātas, neatkarīgas starpniecības iestādes, kuras sniedz bezmaksas pakalpojumus, palīdzot rast risinājumus konfliktiem starp pasažieriem un aviosabiedrībām, un citu transporta veidu pakalpojumu sniedzējiem. [Gr. 135]

  16.b pants
  Sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju
  1.   Komisija atbalsta dalībvalstu dialogu
  un sekmē dalībvalstu sadarbību
  16.c pantā minētajā komitejā
  attiecībā uz
  šīs regulas interpretāciju un piemērošanu valstu līmenī. [Gr. 136]

  2.   Dalībvalstis par katru gadu vēlākais līdz nākošā

  nākamā
  kalendārā gada aprīļa beigām Komisijai sniedz ziņojumu par savu darbību
  , tostarp 16. panta 5. punktā minētos statistikas datus
  . Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var lemt, kādiem jautājumiem jāpievēršas šajos ziņojumos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16.c pantā minēto procedūru. [Gr. 137]

  3.   Dalībvalstis regulāri nosūta Komisijai attiecīgo informāciju par regulas noteikumu interpretāciju un piemērošanu attiecīgajā dalībvalstī, un Komisija šo informāciju elektroniski dara pieejamu pārējām dalībvalstīm.
  4.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas Komisija izskata gadījumus, kad šīs regulas noteikumus piemēro un izpilda atšķirīgi, jo īpaši attiecībā uz ārkārtēju apstākļu interpretāciju, un precizē šīs regulas noteikumus, lai veicinātu vienotu pieeju. Šajā nolūkā Komisija var pieņemt ieteikumu pēc apspriešanās ar 16.c pantā minēto komiteju.
  5.   Pēc Komisijas pieprasījuma valsts izpildiestādes izmeklē viena vai vairāku gaisa pārvadātāju konkrētu aizdomīgu praksi un 4 mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas paziņo savus secinājumus Komisijai.


  5.a
     
  Komisija un dalībvalstis izveido Savienības mēroga mehānismu, kurā iesaistītas visas saskaņā ar 16. un 16.a pantu izraudzītās iestādes, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par pārkāpumiem, sankcijām un izpildes nodrošināšanas paraugpraksi. Komisija šo informāciju elektroniskā veidā dara pieejamu visām dalībvalstīm. [Gr. 138]



  5.b
     
  Valstu izpildiestādes pēc pieprasījuma sniedz Komisijai informāciju un attiecīgus dokumentus par konkrētiem pārkāpumu gadījumiem. [Gr. 139]



  5.c
     
  Komisija savā tīmekļa vietnē ne vēlāk kā no 2015. gada 1. maija publicē un regulāri atjaunina visu to gaisa pārvadātāju sarakstu, kuri veic pārvadājumus Savienībā un sistemātiski neievēro šīs regulas noteikumus. Neatkarīgi no gaisa pārvadātāja lieluma vai valstspiederības ikviens gaisa pārvadātājs, par kuru Komisija saskaņā ar 16.b panta 5.b punktu saņēmusi pierādījumus par pārkāpumiem, kas izdarīti pret pasažieriem vairāk nekā 10 dažādos lidojumos viena kalendāra gada laikā un kas saistīti ar vairāk nekā vienu šīs regulas pantu, tiks uzskatīts par pārvadātāju, kas sistemātiski neievēro šīs regulas noteikumus. [Gr. 140]

  16.c pants
  Komitejas procedūra
  1.   Komisijai palīdz Pasažieru tiesību komiteja, kuras sastāvā ir divi pārstāvji no katras dalībvalsts, no kuriem vismaz viens pārstāv valsts izpildiestādi. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.” |
| --- | --- |

15.

regulā iekļauj šādus pantus:

“16.a pants

Pasažieru prasības un sūdzības

1.   Veicot rezervāciju, gaisa pārvadātāji
  , organizatori vai biļešu pārdevēji Regulas (EK) 2111/2005 2. panta d) punkta nozīmē
  sniedz informāciju pasažieriem par to

  gaisa pārvadātāju
  prasību un sūdzību izskatīšanas procesu
  un attiecīgajiem termiņiem, kā noteikts šā panta 2. punktā,
  saistībā ar to tiesībām, kas noteiktas šajā regulā, un attiecīgo kontaktinformāciju, kur pasažieri var iesniegt prasības un sūdzības izskatīšanai, tostarp izmantojot elektroniskos sakaru līdzekļus. Gaisa pārvadātājs
  un attiecīgā gadījumā — organizators
  informē pasažierus arī par iestādi vai iestādēm,
  ko dalībvalstis izraudzījušās saskaņā ar šo pantu un 16. pantu un
  kas ir kompetenta(s) izskatīt pasažieru sūdzības.
  Attiecīgo informāciju sniedz rezervācijas gaitā, tā ir pieejama visiem, to skaidri norāda pasažiera biļetē un gaisa pārvadātāju tīmekļa vietnēs, un to izsniedz pie gaisa pārvadātāju galdiem lidostās un iekļauj e-pasta vēstulē, ar kuru pasažieri tiek informēti par lidojuma atcelšanu vai kavēšanos. Pasažieriem pēc pieprasījuma tiek izsniegta sūdzības iesniegšanas veidlapa. [Gr. 126].

1.a
     
  Pienākums pierādīt to, ka pasažieriem ir sniegta nepieciešamā informācija, ir gaisa pārvadātājam. [Gr. 127]

2.   Ja pasažieris vēlas iesniegt sūdzību gaisa pārvadātājam saistībā ar savām tiesībām saskaņā ar šo regulu, viņš to iesniedz trīs mēnešu laikā no dienas, kurā lidojums tika veikts vai kad tas
  kurā tam pēc saraksta
  bija norādīts sarakstā

  jānotiek
  .
  Sūdzības iesniegšana trīs mēnešu laikā un pēc šā trīs mēnešu termiņa beigām neskar pasažiera tiesības iesniegt sūdzību atbilstoši šai regulai tiesu iestādēs un izskatīšanai ārpustiesas kārtībā.
  Septiņu
  darba
  dienu laikā no sūdzības saņemšanas gaisa pārvadātājs pasažierim apstiprina sūdzības saņemšanu. Divu mēnešu laikā no sūdzības saņemšanas gaisa pārvadātājs pasažierim sniedz pilnīgu

  izsmeļošu
  atbildi.
  Ja gaisa pārvadātājs divu mēnešu laikā nesniedz izsmeļošu atbildi, uzskatāms, ka tas atzīst pasažiera prasības.

Ja gaisa pārvadātājs atsaucas uz ārkārtējiem apstākļiem, viņš savā atbildē pasažierim norāda konkrētos apstākļus, kas izraisīja lidojuma atcelšanu vai kavēšanos. Gaisa pārvadātājs arī izklāsta, ka bija veicis visus iespējamos pasākumus, lai novērstu lidojuma atcelšanu vai kavēšanos.

Sniedzot izsmeļošo atbildi, gaisa pārvadātājs attiecīgajam pasažierim paziņo arī 3. punktā minētās izraudzītās iestādes kontaktinformāciju, tostarp pasta adresi, tālruņa numuru, elektroniskā pasta adresi un tīmekļa vietnes adresi. [Gr. 128]

3.   Saskaņā ar attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem

  Dalībvalstis nodrošina, ka aviopasažieri var risināt strīdus ar gaisa pārvadātājiem attiecībā uz šajā regulā noteiktajām tiesībām un pienākumiem, izmantojot neatkarīgus, iedarbīgus un efektīvus ārpustiesas strīdu izšķiršanas mehānismus. Šajā nolūkā
  katra dalībvalsts izraugās valsts iestādi vai iestādes, kas atbild par strīdu atrisināšanu ārpustiesas kārtībā starp gaisa pārvadātājiem un pasažieriem saistībā ar tiesībām un pienākumiem, uz ko attiecas šī regula.
  Minētajai iestādei vajadzētu būt no 16. panta 1. punktā minētās izpildiestādes atšķirīgai iestādei. Dalībvalstis nodrošina, ka šīs iestādes ir pilnvarotas risināt strīdus starp pasažieriem un gaisa pārvadātājiem, pieņemot lēmumu, kurš ir juridiski saistošs abām pusēm un kuram ir prasības spēks. Strīdiem, kas ietilpst Direktīvas 2013/11/ES darbības jomā, piemēro tikai minēto direktīvu. Visiem gaisa pārvadātājiem, kas veic lidojumus no dalībvalsts vai kādas trešās valsts teritorijā esošas lidostas uz šīm lidostām, jāievēro Direktīvā 2013/11/ES minētā alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēma, kas nodrošina starp pasažieriem un gaisa pārvadātājiem radušos strīdu vienkāršu, ātru un lētu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā. [Gr. 129]

4.   Ikviens
  Saņēmis izsmeļošu atbildi no gaisa pārvadātāja, attiecīgais
  pasažieris var iesniegt sūdzību
  jebkurai
  valsts
  ārpustiesas strīdu izšķiršanas
  iestādei, kas izraudzīta saskaņā ar 3. punktu, par iespējamiem šīs regulas noteikumu pārkāpumiem jebkurā lidostā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, vai par
  jebkuru
  reisu no
  jebkuras lidostas, kas atrodas dalībvalsts vai
  trešās valsts, kura galamērķis ir lidosta, kas atrodas minētajā teritorijā
  , uz minētajām lidostām
  . Šādas sūdzības var iesniegt ne ātrāk kā divus mēnešus pēc tam, kad sūdzību iesniedza attiecīgajam gaisa pārvadātājam, izņemot, ja gaisa pārvadātājs jau ir sniedzis galīgo atbildi uz šādu sūdzību

  iepriekš noteiktā termiņā, ko nosaka ne īsāku kā vienu gadu no dienas, kad pasažieris iesniedzis sūdzību vai prasību attiecīgajam pārvadātājam
  . [Gr. 130]

4.a
     
  Ja aviosabiedrība tiek atzīta par vainīgu, sūdzību izskatīšanas struktūra informē valsts izpildiestādi, kura saskaņā ar 16.a panta 2. punktu veic izpildes nodrošināšanas pasākumus. [Gr. 131]

5.   Septiņu dienu laikā no sūdzības saņemšanas atbildīgā

  Saņēmusi sūdzību, izraudzītā
  iestāde apstiprina sūdzības saņemšanu un
  par to paziņo strīda pusēm, tiklīdz tā ir saņēmusi visus dokumentus ar attiecīgo informāciju, kas saistīta ar sūdzību. Tā
  nosūta
  ar sūdzību saistīto dokumentu
  kopiju attiecīgajai valsts izpildiestādei. Galīgās atbildes sniegšanas laiks nevar būt ilgāks par trīs mēnešiem no sūdzības saņemšanas dienas.
  Galīgo atbildi sūdzības iesniedzējam sniedz ne vēlāk kā 90 kalendāra dienu laikā
  no dienas
  , kad izraudzītā iestāde saņēmusi pilnīgu sūdzības dokumentāciju
  . Galīgās atbildes kopija jāiesniedz arī valsts izpildiestādei. [Gr. 132]

5.a
     
  Saziņas iespēju nodrošināšanas vajadzībām jautājumos, uz ko attiecas šī regula, gaisa pārvadātāji paziņo savu kontaktinformāciju saskaņā ar šo pantu izraudzītajām iestādēm dalībvalstīs, kurās tie darbojas. [Gr. 133]

5.b
     
  Ja saskaņā ar šo regulu atsaucas uz drošības apsvērumiem, nodrošināt pierādījumus ir attiecīgās aviosabiedrības pienākums.

  [Gr. 134]

16.aa pants

Dalībvalstis paredz labi nodrošinātas, neatkarīgas starpniecības iestādes, kuras sniedz bezmaksas pakalpojumus, palīdzot rast risinājumus konfliktiem starp pasažieriem un aviosabiedrībām, un citu transporta veidu pakalpojumu sniedzējiem. [Gr. 135]

16.b pants

Sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju

1.   Komisija atbalsta dalībvalstu dialogu
  un sekmē dalībvalstu sadarbību
  16.c pantā minētajā komitejā
  attiecībā uz
  šīs regulas interpretāciju un piemērošanu valstu līmenī. [Gr. 136]

2.   Dalībvalstis par katru gadu vēlākais līdz nākošā

  nākamā
  kalendārā gada aprīļa beigām Komisijai sniedz ziņojumu par savu darbību
  , tostarp 16. panta 5. punktā minētos statistikas datus
  . Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var lemt, kādiem jautājumiem jāpievēršas šajos ziņojumos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16.c pantā minēto procedūru. [Gr. 137]

3.   Dalībvalstis regulāri nosūta Komisijai attiecīgo informāciju par regulas noteikumu interpretāciju un piemērošanu attiecīgajā dalībvalstī, un Komisija šo informāciju elektroniski dara pieejamu pārējām dalībvalstīm.

4.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas Komisija izskata gadījumus, kad šīs regulas noteikumus piemēro un izpilda atšķirīgi, jo īpaši attiecībā uz ārkārtēju apstākļu interpretāciju, un precizē šīs regulas noteikumus, lai veicinātu vienotu pieeju. Šajā nolūkā Komisija var pieņemt ieteikumu pēc apspriešanās ar 16.c pantā minēto komiteju.

5.   Pēc Komisijas pieprasījuma valsts izpildiestādes izmeklē viena vai vairāku gaisa pārvadātāju konkrētu aizdomīgu praksi un 4 mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas paziņo savus secinājumus Komisijai.

5.a
     
  Komisija un dalībvalstis izveido Savienības mēroga mehānismu, kurā iesaistītas visas saskaņā ar 16. un 16.a pantu izraudzītās iestādes, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par pārkāpumiem, sankcijām un izpildes nodrošināšanas paraugpraksi. Komisija šo informāciju elektroniskā veidā dara pieejamu visām dalībvalstīm. [Gr. 138]

5.b
     
  Valstu izpildiestādes pēc pieprasījuma sniedz Komisijai informāciju un attiecīgus dokumentus par konkrētiem pārkāpumu gadījumiem. [Gr. 139]

5.c
     
  Komisija savā tīmekļa vietnē ne vēlāk kā no 2015. gada 1. maija publicē un regulāri atjaunina visu to gaisa pārvadātāju sarakstu, kuri veic pārvadājumus Savienībā un sistemātiski neievēro šīs regulas noteikumus. Neatkarīgi no gaisa pārvadātāja lieluma vai valstspiederības ikviens gaisa pārvadātājs, par kuru Komisija saskaņā ar 16.b panta 5.b punktu saņēmusi pierādījumus par pārkāpumiem, kas izdarīti pret pasažieriem vairāk nekā 10 dažādos lidojumos viena kalendāra gada laikā un kas saistīti ar vairāk nekā vienu šīs regulas pantu, tiks uzskatīts par pārvadātāju, kas sistemātiski neievēro šīs regulas noteikumus. [Gr. 140]

16.c pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Pasažieru tiesību komiteja, kuras sastāvā ir divi pārstāvji no katras dalībvalsts, no kuriem vismaz viens pārstāv valsts izpildiestādi. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.”

| (15a) | Iekļauj šādu pantu:




  “16.ca pants




  Deleģētie akti




  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16.cb pantu, lai, pamatojoties uz valstu izpildiestāžu darba rezultātiem un Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem, izdarītu papildinājumus par ārkārtējiem apstākļiem uzskatāmo apstākļu pilnīgajā uzskaitījumā.” [Gr. 141] |
| --- | --- |

(15a)

Iekļauj šādu pantu:

“16.ca pants

Deleģētie akti

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16.cb pantu, lai, pamatojoties uz valstu izpildiestāžu darba rezultātiem un Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem, izdarītu papildinājumus par ārkārtējiem apstākļiem uzskatāmo apstākļu pilnīgajā uzskaitījumā.” [Gr. 141]

| (15b) | Iekļauj šādu pantu:




  “16.cb pants




  Deleģēšanas īstenošana




  1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.




  2.
     
  Pilnvaras pieņemt 16.ca pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ...

   (*3)

  . Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.




  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 16.ca pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.




  4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.




  5.
     
  Saskaņā ar 16.ca pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.” [Gr. 142]


  (*3)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.
  " |
| --- | --- |

(15b)

Iekļauj šādu pantu:

“16.cb pants

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 16.ca pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ...

   (*3)

  . Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 16.ca pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Saskaņā ar 16.ca pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.” [Gr. 142]

(*3)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.
  "

| 16. | regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:
  “17. pants
  Ziņojums
  Komisija līdz 2017. gada 1. janvārim ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbību un rezultātiem, jo īpaši par ietekmi, ko rada kompensācija par ilgu kavēšanos un izmitināšanas ierobežojumi ilgstošos ārkārtas

  ārkārtējos
  apstākļos
  , problēmām saistībā ar jēdziena “ārkārtēji apstākļi” interpretāciju, valstu izpildiestāžu publicēto darbības statistiku, tostarp par sankcijām un konstatējumiem attiecībā uz gaisa pārvadātāju praksi, kas rada aizdomas par pārkāpumiem, par progresu, kas gūts par ārpustiesas strīdu izšķiršanu atbildīgo iestāžu izveidē, un par minēto iestāžu darbību
  . Komisija ziņo arī par pastiprinātu gaisa pasažieru aizsardzību reisos no trešām valstīm, ko apkalpo trešo valstu pārvadātāji saskaņā ar starptautiskajiem gaisa transporta nolīgumiem.
  Komisija izstrādā arī ziņojumu par 16. pantā minēto iestāžu veikto pasākumu un piemēroto sodu efektivitāti, kā arī par iespējamu saskaņotas pieejas nepieciešamību;
  ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno

  tiesību aktu projektus.likumdošanas priekšlikumus
  .”[Gr. 143] |
| --- | --- |

16.

regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:

“17. pants

Ziņojums

Komisija līdz 2017. gada 1. janvārim ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbību un rezultātiem, jo īpaši par ietekmi, ko rada kompensācija par ilgu kavēšanos un izmitināšanas ierobežojumi ilgstošos ārkārtas

  ārkārtējos
  apstākļos
  , problēmām saistībā ar jēdziena “ārkārtēji apstākļi” interpretāciju, valstu izpildiestāžu publicēto darbības statistiku, tostarp par sankcijām un konstatējumiem attiecībā uz gaisa pārvadātāju praksi, kas rada aizdomas par pārkāpumiem, par progresu, kas gūts par ārpustiesas strīdu izšķiršanu atbildīgo iestāžu izveidē, un par minēto iestāžu darbību
  . Komisija ziņo arī par pastiprinātu gaisa pasažieru aizsardzību reisos no trešām valstīm, ko apkalpo trešo valstu pārvadātāji saskaņā ar starptautiskajiem gaisa transporta nolīgumiem.
  Komisija izstrādā arī ziņojumu par 16. pantā minēto iestāžu veikto pasākumu un piemēroto sodu efektivitāti, kā arī par iespējamu saskaņotas pieejas nepieciešamību;
  ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno

  tiesību aktu projektus.likumdošanas priekšlikumus
  .”[Gr. 143]

| 17. | Šīs regulas I. pielikums ir pievienots Regulai (EK) Nr. 261/2004 kā I. pielikums. |
| --- | --- |

17.

Šīs regulas I. pielikums ir pievienots Regulai (EK) Nr. 261/2004 kā I. pielikums.

2. pants

Regulu (EK) Nr. 2027/97 groza šādi:

| 1. | regulas 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Kopienas gaisa pārvadātājs
  un pakalpojumu sniedzēji, kas tā vārdā nodrošina apkalpošanu uz zemes, visās Savienības lidostās izveido dienestu, kas pasažieriem
  nodrošina lidostā sūdzības veidlapas, kas ļauj

  tā ļaujot
  pasažieriem
  uzreiz pēc ierašanās
  nekavējoties iesniegt šādu sūdzību par to bojāto vai ar novēlošanos saņemto bagāžu.
  Tāpat Kopienas gaisa pārvadātājs šādu sūdzības veidlapu pēc pasažiera pieprasījuma izsniedz pie reģistrācijas galdiņiem vai lidostas palīdzības dienesta galdiņiem, vai abās minētajās vietās un nodrošina sūdzības veidlapas pieejamību savā tīmekļa vietnē.

  Šādu Sūdzības veidlapu, kas var būt arī īpašuma pretenzijas ziņojuma (PIR) formā, gaisa pārvadātājs lidostā pieņem kā sūdzību atbilstīgi Monreālas konvencijas 31. panta 2. punktam. Šī iespēja neskar pasažieru tiesības Monreālas konvencijā noteiktajā termiņā iesniegt sūdzību, izmantojot citus līdzekļus.


  2.a
     
  Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, tajos nosakot standartizētu prasības pieteikuma veidlapu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 6.f panta 2. punktā minēto konsultēšanās/pārbaudes procedūru.
  ”[Gr. 144] |
| --- | --- |

1.

regulas 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Kopienas gaisa pārvadātājs
  un pakalpojumu sniedzēji, kas tā vārdā nodrošina apkalpošanu uz zemes, visās Savienības lidostās izveido dienestu, kas pasažieriem
  nodrošina lidostā sūdzības veidlapas, kas ļauj

  tā ļaujot
  pasažieriem
  uzreiz pēc ierašanās
  nekavējoties iesniegt šādu sūdzību par to bojāto vai ar novēlošanos saņemto bagāžu.
  Tāpat Kopienas gaisa pārvadātājs šādu sūdzības veidlapu pēc pasažiera pieprasījuma izsniedz pie reģistrācijas galdiņiem vai lidostas palīdzības dienesta galdiņiem, vai abās minētajās vietās un nodrošina sūdzības veidlapas pieejamību savā tīmekļa vietnē.

  Šādu Sūdzības veidlapu, kas var būt arī īpašuma pretenzijas ziņojuma (PIR) formā, gaisa pārvadātājs lidostā pieņem kā sūdzību atbilstīgi Monreālas konvencijas 31. panta 2. punktam. Šī iespēja neskar pasažieru tiesības Monreālas konvencijā noteiktajā termiņā iesniegt sūdzību, izmantojot citus līdzekļus.

2.a
     
  Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, tajos nosakot standartizētu prasības pieteikuma veidlapu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 6.f panta 2. punktā minēto konsultēšanās/pārbaudes procedūru.
  ”[Gr. 144]

| 2. | regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Neskarot 1. punkta noteikumus, nāves gadījumā avanss nav mazāks par euro izteiktiem SDR 18 096 par vienu pasažieri. Ar deleģēto aktu saskaņā ar 6.c pantu Komisija ir pilnvarota pielāgot šo summu, ņemot vērā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas lēmumu saskaņā ar Monreālas konvencijas 24. panta 2. punktu. Visas minētās summas korekcijas groza arī attiecīgo pielikumā norādīto summu.” |
| --- | --- |

2.

regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Neskarot 1. punkta noteikumus, nāves gadījumā avanss nav mazāks par euro izteiktiem SDR 18 096 par vienu pasažieri. Ar deleģēto aktu saskaņā ar 6.c pantu Komisija ir pilnvarota pielāgot šo summu, ņemot vērā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas lēmumu saskaņā ar Monreālas konvencijas 24. panta 2. punktu. Visas minētās summas korekcijas groza arī attiecīgo pielikumā norādīto summu.”

| 2.a | Regulas 5. pantā pievieno šādu punktu:




  “3.a
     
  Bagāžas nozaudēšanas, aizkavēšanās vai sabojāšanas gadījumā aviosabiedrība vispirms izmaksā kompensāciju pasažieriem, ar kuriem tā noslēgusi līgumu, un tikai pēc tam tā var celt prasību pret lidostu vai pakalpojumu sniedzēju par nodarīto kaitējumu, par kuru tā, iespējams, nav atbildīga.” [Gr. 145] |
| --- | --- |

2.a

Regulas 5. pantā pievieno šādu punktu:

“3.a
     
  Bagāžas nozaudēšanas, aizkavēšanās vai sabojāšanas gadījumā aviosabiedrība vispirms izmaksā kompensāciju pasažieriem, ar kuriem tā noslēgusi līgumu, un tikai pēc tam tā var celt prasību pret lidostu vai pakalpojumu sniedzēju par nodarīto kaitējumu, par kuru tā, iespējams, nav atbildīga.” [Gr. 145]

| 3. | regulas 6. panta 1. punktu papildina ar šādu teikumu:
  “Ar deleģēto aktu saskaņā ar 6.c pantu Komisija ir pilnvarota pielāgot pielikumā minētās summas, izņemot 5. panta 2. punktā minēto summu, ņemot vērā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas lēmumu saskaņā ar Monreālas konvencijas 24. panta 2. punktu.” |
| --- | --- |

3.

regulas 6. panta 1. punktu papildina ar šādu teikumu:

“Ar deleģēto aktu saskaņā ar 6.c pantu Komisija ir pilnvarota pielāgot pielikumā minētās summas, izņemot 5. panta 2. punktā minēto summu, ņemot vērā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas lēmumu saskaņā ar Monreālas konvencijas 24. panta 2. punktu.”

| 4. | regulā iekļauj šādus pantus:
  “6.a pants
  1.   Ja gaisa pārvadātājs ved reģistrētus ratiņkrēslus vai citus pārvietošanās palīglīdzekļus un palīgierīces, gaisa pārvadātājs un tā pārstāvji
  informē pasažierus par viņu tiesībām un
  piedāvā
  katram invalīdam un
  katrai personai ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1107/2006 (*4) 2. panta a) punktā, izvēli bez maksas iesniegt īpašu interešu deklarāciju saskaņā ar Monreālas konvencijas 22. panta 2. punktu rezervācijas laikā un vēlākais tad, kad ierīce tiek nodota gaisa pārvadātājam.
  Komisija pieņem īstenošanas aktus, tajos nosakot šādas interešu deklarācijas veidlapas paraugu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 6.f panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. [Gr. 146]

  2.   Pārvietošanās palīglīdzekļu iznīcināšanas, nozaudēšanas vai bojājuma gadījumā gaisa pārvadātāja atbildība nepārsniedz summu, kuru persona deklarēja, kad reģistrēto pārvietošanās palīglīdzekli nodeva Kopienas gaisa pārvadātājam.
  3.   Reģistrētu ratiņkrēslu vai citu pārvietošanās palīglīdzekļu un palīdzības ierīču iznīcināšanas, nozaudēšanas, bojājuma vai aizkavēšanās gadījumā Kopienas gaisa pārvadātājs maksā summu, kas nepārsniedz pasažiera deklarēto summu, ja vien tas nepierāda, ka šī summa ir lielāka nekā personas faktiskā interese par piegādi galamērķī.


  3.a
     
  Aviosabiedrības nodrošina, ka pasažieri bez papildu maksas var izmantot savus ratiņkrēslus, tostarp bērnu ratiņus, līdz pat iekāpšanas sektoram, un izkāpjot saņemt tos atpakaļ pie gaisa kuģa durvīm. Ja drošības apsvērumu dēļ tas nav iespējams, aviosabiedrības ratiņkrēslu lietotājiem lidostas terminālī bez papildu maksas nodrošina alternatīvus pārvietošanās līdzekļus līdz brīdim, kamēr minētās personas ir saņēmušas savus ratiņkrēslus. Ja šādi drošības apsvērumi ir saistīti tieši ar lidostas termināli, par šajā punktā minēto alternatīvo pārvietošanās līdzekļu nodrošināšanu atbild lidostas administrācija. [Gr. 147]

  6.b pants
  1.   Valsts izpildiestāde, kas izraudzīta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 261/2004 16. pantu, nodrošina atbilstību šai regulai. Šajā nolūkā tā pārrauga:






  — | gaisa pārvadājuma līgumu noteikumus un nosacījumus; |
| --- | --- | --- |

4.

regulā iekļauj šādus pantus:

“6.a pants

1.   Ja gaisa pārvadātājs ved reģistrētus ratiņkrēslus vai citus pārvietošanās palīglīdzekļus un palīgierīces, gaisa pārvadātājs un tā pārstāvji
  informē pasažierus par viņu tiesībām un
  piedāvā
  katram invalīdam un
  katrai personai ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1107/2006 (*4) 2. panta a) punktā, izvēli bez maksas iesniegt īpašu interešu deklarāciju saskaņā ar Monreālas konvencijas 22. panta 2. punktu rezervācijas laikā un vēlākais tad, kad ierīce tiek nodota gaisa pārvadātājam.
  Komisija pieņem īstenošanas aktus, tajos nosakot šādas interešu deklarācijas veidlapas paraugu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 6.f panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. [Gr. 146]

2.   Pārvietošanās palīglīdzekļu iznīcināšanas, nozaudēšanas vai bojājuma gadījumā gaisa pārvadātāja atbildība nepārsniedz summu, kuru persona deklarēja, kad reģistrēto pārvietošanās palīglīdzekli nodeva Kopienas gaisa pārvadātājam.

3.   Reģistrētu ratiņkrēslu vai citu pārvietošanās palīglīdzekļu un palīdzības ierīču iznīcināšanas, nozaudēšanas, bojājuma vai aizkavēšanās gadījumā Kopienas gaisa pārvadātājs maksā summu, kas nepārsniedz pasažiera deklarēto summu, ja vien tas nepierāda, ka šī summa ir lielāka nekā personas faktiskā interese par piegādi galamērķī.

3.a
     
  Aviosabiedrības nodrošina, ka pasažieri bez papildu maksas var izmantot savus ratiņkrēslus, tostarp bērnu ratiņus, līdz pat iekāpšanas sektoram, un izkāpjot saņemt tos atpakaļ pie gaisa kuģa durvīm. Ja drošības apsvērumu dēļ tas nav iespējams, aviosabiedrības ratiņkrēslu lietotājiem lidostas terminālī bez papildu maksas nodrošina alternatīvus pārvietošanās līdzekļus līdz brīdim, kamēr minētās personas ir saņēmušas savus ratiņkrēslus. Ja šādi drošības apsvērumi ir saistīti tieši ar lidostas termināli, par šajā punktā minēto alternatīvo pārvietošanās līdzekļu nodrošināšanu atbild lidostas administrācija. [Gr. 147]

6.b pants

1.   Valsts izpildiestāde, kas izraudzīta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 261/2004 16. pantu, nodrošina atbilstību šai regulai. Šajā nolūkā tā pārrauga:

—

gaisa pārvadājuma līgumu noteikumus un nosacījumus;

| — | īpašu interešu deklarācijas sistemātisku piedāvājumu attiecībā uz reģistrētiem pārvietošanās palīglīdzekļiem un atbilstoša līmeņa kompensāciju par kaitējumu, kas nodarīts pārvietošanās palīglīdzekļiem; |
| --- | --- |

—

īpašu interešu deklarācijas sistemātisku piedāvājumu attiecībā uz reģistrētiem pārvietošanās palīglīdzekļiem un atbilstoša līmeņa kompensāciju par kaitējumu, kas nodarīts pārvietošanās palīglīdzekļiem;

| — | attiecīgā gadījumā avansa maksājumus saskaņā ar 5. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā avansa maksājumus saskaņā ar 5. panta 1. punktu;

| — | 6. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

—

6. panta piemērošanu.

2.   Nolūkā uzraudzīt pasažieru ar ierobežotām pārvietošanās spējām un pasažieru ar invaliditāti aizsardzību viņu pārvietošanās palīglīdzekļu
  vai palīgierīču
  bojājuma gadījumā valsts izpildiestāde pārbauda un ņem vērā arī informāciju par sūdzībām par pārvietošanās palīglīdzekļiem, kas

  kuras
  iesniegtas iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 261/2004 16.a pantu. [Gr. 148]

3.   Dalībvalstu noteiktās sankcijas par šīs regulas pārkāpumiem ir efektīvas, samērīgas un atturošas.

4.   Savā gada ziņojumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 261/2004 16. panta 6. punktu valsts izpildiestādes publicē arī statistiku par savu darbību un par piemērotajām sankcijām attiecībā uz šīs regulas piemērošanu.

6.c pants

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 6. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šās regulas spēkā stāšanās datuma

  piecu gadu laikposmu no ...

   (*5).
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.[Gr. 149]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 6. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigts minētajā lēmumā norādītais pilnvaru deleģējums. Tas stājas spēkā dienu pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā noteikts. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā vienlaikus par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

5.   Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 6. panta 1. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

6.d pants

1.   Lai gan Gaisa pārvadātājiem ir pilna komerciālā brīvība veidot nosacījumus, saskaņā ar kuriem tie ļauj pārvadāt bagāžu, ti

  e pārvadātāji rezervācijas procesa sākumā visos izplatīšanas kanālos, tostarp datorizētajās rezervēšanas sistēmās,
  un pie reģistrācijas galdiem (tostarp pašapkalpošanās reģistrācijas iekārtām) skaidri norāda maksimālo bagāžas apjomu, kādu ir atļauts ienest salonā un nodot reģistrētā bagāžā katrā lidojumā, kas iekļauts pasažiera rezervācijā, tostarp visus vienību skaita ierobežojumus, kas tiks piemēroti noteiktajam maksimālajam bagāžas apjomam Ja gaisa pārvadātājs nosaka

  , un iespējamos ierobežojumus attiecībā uz lidostā iegādātiem pirkumiem
  .
  Sīku informāciju attiecībā uz
  papildu maksu par bagāžas pārvadāšanu
  gaisa pārvadātājs skaidrā, pārredzamā un nepārprotamā veidā sniedz
  rezervācijas
  procesa sākumā
  un pēc pieprasījuma — lidostā.
  Pamatmaksai un papildu maksai par ceļojuma pakalpojumiem jābūt skaidri nošķiramām, un pakalpojumus par pamatmaksu vai papildu maksu ir jābūt iespējai iegādāties atsevišķi. [Gr. 150]

1.a
     
  Pasažieriem ir atļauts papildus maksimālajam noteiktajam rokas bagāžas apjomam bez maksas ienest salonā svarīgas personīgās mantas, piemēram, virsdrēbes un rokassomas, tostarp arī vismaz vienu standartizētu maisiņu ar lidostā iegādātiem pirkumiem. [Gr. 151]

1.b
     
  Neskarot Regulu (EK) Nr. 1107/2006, atļauto rokas bagāžas apjomu var izteikt kā viena pasažiera kopējā rokas bagāžas apjoma maksimālo izmēru un maksimālo svaru, vai ar abiem minētajiem parametriem, taču nenosakot ierobežojumus attiecībā uz salonā ienesto vienību skaitu. [Gr. 152]

2.   Ja ārkārtējos apstākļos, piemēram, drošības apsvērumu dēļ vai gaisa kuģa tipa maiņas gadījumā pēc rezervācijas veikšanas, nav iespējams salonā pārvadāt rokas bagāžas atļautajā apjomā ietvertos priekšmetus, gaisa pārvadātājs var tos pārvadāt gaisa kuģa kravas telpā, bet bez papildu izmaksām pasažierim.
  Gaisa pārvadātājs iepriekšminētos priekšmetus var pārvadāt gaisa kuģa kravas nodalījumā izņēmuma gadījumos, kas saistīti ar drošības apsvērumiem, un ja gaisa kuģa īpatnības liedz pārvadāšanu salonā. Šādos gadījumos netiek iekasēta papildu maksa. [Gr. 153]

2.a
     
  Ja rokas bagāžu pirms iekāpšanas gaisa kuģī vai pirms gaisa kuģa pacelšanās pārvieto no salona uz gaisa kuģa bagāžas nodalījumu, minēto rokas bagāžu pasažierim izsniedz brīdī, kad pasažieris izkāpj no gaisa kuģa. [Gr. 154]

3.   Šīs tiesības neietekmē rokas bagāžas ierobežojumus, kas noteikti ar ES un starptautiskajiem drošības noteikumiem, piemēram, Regulu (EK) Nr. 300/2008 un Regulu (EK) Nr. 820/2008.

6.e pants

1.   Kopienas

  Savienības
  gaisa pārvadātājs atļauj pasažierim pārvadāt mūzikas instrumentu gaisa kuģa pasažieru salonā saskaņā ar piemērojamiem drošības noteikumiem un attiecīgā gaisa kuģa tehniskajām specifikācijām un ierobežojumiem. Mūzikas instrumentus pieņem pārvadāšanai gaisa kuģa salonā ar nosacījumu, ka šādus instrumentus var droši novietot piemērotā bagāžas nodalījumā salonā vai zem attiecīgā pasažiera sēdekļa. Gaisa pārvadātājs var noteikt, ka

  Ja
  mūzikas instruments
  pieņemts pārvadāšanai gaisa kuģa salonā, tas
  ir daļa no pasažiera

  pasažierim
  atļautā rokas bagāžas apjoma un to nevar pārvadāt

  . Gaisa pārvadātājs var noteikt papildu samaksu par rokas bagāžu, ko pārvadā
  papildus šim
  atļautajam
  apjomam.Gaisa pārvadātājs var noteikt, ka un to nevar pārvadāt
  [Gr. 155]

2.   Ja mūzikas instruments ir pārāk liels, lai to varētu droši novietot piemērotā bagāžas nodalījumā salonā vai zem attiecīgā pasažiera sēdekļa, aviosabiedrība var pieprasīt maksu par otro biļeti, ja šādu mūzikas instrumentu pārvadā kā rokas bagāžu otrā sēdeklī.
  Iegādājoties šādu papildu biļeti, netiek piemēroti attiecīgie lidostas izlidošanas nodokļi.
  Ja tiek nopirkta otra sēdvieta, gaisa pārvadātājam jādara viss iespējamais, lai pasažierim un attiecīgajam mūzikas instrumentam iedalītu vietas kopā. Ja iespējams un ja to pieprasa, mūzikas instrumentus pārvadā gaisa kuģa apsildāmā bagāžas nodalījumā, ievērojot attiecīgos drošības noteikumus, vietas ierobežojumus un attiecīgā gaisa kuģa tehnisko specifikāciju. Gaisa pārvadātājs skaidri norāda noteikumus un nosacījumus, uz kuriem pamatojoties mūzikas instrumenti tiks transportēti, un piemērojamās maksas." [Gr. 156]

2.a
     
  Ja pieejama vieta, mūzikas instrumentus pēc pieprasījuma pārvadā gaisa kuģa apsildāmā bagāžas nodalījumā, ciktāl to pieļauj attiecīgie drošības noteikumi, vietas ierobežojumi un attiecīgā gaisa kuģa tehniskās specifikācijas. Gaisa pārvadātāji nodrošina īpašas bagāžas etiķetes, ko labi saskatāmā veidā piestiprina mūzikas instrumentiem, lai nodrošinātu, ka ar instrumentiem apietas ar pienācīgu rūpību. Gaisa kuģa bagāžas nodalījumā instrumentus atļauts pārvadāt tikai tad, ja tie ievietoti tieši šādiem instrumentiem paredzētos cietos un/vai ar cietu apvalku pārklātos futrāļos. [Gr. 157]

2.b
     
  Rezervācijas veikšanas brīdī gaisa pārvadātājs savos pakalpojumu sniegšanas nosacījumos skaidri norāda mūzikas instrumentu pārvadāšanas noteikumus, tostarp maksu par pārvadāšanu, attiecīgajā gaisa kuģī pieejamās vietas mūzikas instrumentu pārvadāšanai un šo vietu izmērus. Ja nepieciešams rezervēt otru sēdvietu, pasažieriem piedāvā iespēju rezervēt to tiešsaistē. [Gr. 158]

6.f pants

1.
     
  Komisijai palīdz Pasažieru tiesību komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

| 5. | regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
  “7. pants
  Komisija līdz 2017. gada 1. janvārim ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbību un ietekmi. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību aktu projektus.” |
| --- | --- |

5.

regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Komisija līdz 2017. gada 1. janvārim ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbību un ietekmi. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību aktu projektus.”

| 6. | Regulas (EK) Nr. 2027/97 pielikumu aizstāj ar šīs regulas II. pielikumu. |
| --- | --- |

6.

Regulas (EK) Nr. 2027/97 pielikumu aizstāj ar šīs regulas II. pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 115. lpp.

1

(2)  OV C [..], [..], [..]. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra nostāja.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91 (OV L 46, 17.2.2004., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 2027/97 (1997. gada 9. oktobris) par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos (OV L 285, 17.10.1997., 1. lpp., grozījumi OV L 140, 30.5.2002., 2. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 90/314/EEK (1990. gada 13. jūnijs) par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām (OV L 158, 23.6.1990., 59. lpp.).

6

(7)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/11/ES (2013. gada 21. maijs) par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK (Direktīva par patērētāju SAI) (OV L 165, 18.6.2013., 65. lpp.).

7

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/11/ES (2013. gada 21. maijs) par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK (Direktīva par patērētāju SAI) (OV L 165, 18.6.2013., 65. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 785/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par apdrošināšanas prasībām, kas attiecas uz gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem (OV L 138, 30.4.2004., 1. lpp.).

9

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.).”

*1

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.).” [Gr. 159]

*4

” [Gr. 159]

(*5)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

*5

Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

I. Pielikums

“Pielikums: nepilnīgs

  pilnīgs
  tādu apstākļu uzskaitījums, ko var uzskatīt

  kas uzskatāmi
  par ārkārtējiem apstākļiem šīs regulas nolūkos [Gr. 160]

| 1. | Šādus apstākļus uzskata par ārkārtējiem:






  i. | dabas katastrofas, kas padara neiespējamu drošu lidojuma norisi; |
| --- | --- | --- |

1.

Šādus apstākļus uzskata par ārkārtējiem:

i.

dabas katastrofas, kas padara neiespējamu drošu lidojuma norisi;

| ii. | tehniskas
  gaisa kuģa
  problēmas, kas nav saistītas ar gaisa kuģa normālu darbību, piemēram, defektu atklāšana attiecīgā lidojuma laikā, un kas neļauj normāli turpināt ekspluatāciju, vai

  ko tieši izraisījis ražotāja vai kompetentās iestādes oficiāli atzīts
  slēpts ražošanas defekts, ko atklāj ražotājs vai kompetentā iestāde

  un kas atklātas tehniskās pārbaudes laikā pirms lidojuma vai pēc tam, kad gaisa kuģis nodots ekspluatācijā
  , un kas skar lidojuma drošību; [Gr. 161] |
| --- | --- |

ii.

tehniskas
  gaisa kuģa
  problēmas, kas nav saistītas ar gaisa kuģa normālu darbību, piemēram, defektu atklāšana attiecīgā lidojuma laikā, un kas neļauj normāli turpināt ekspluatāciju, vai

  ko tieši izraisījis ražotāja vai kompetentās iestādes oficiāli atzīts
  slēpts ražošanas defekts, ko atklāj ražotājs vai kompetentā iestāde

  un kas atklātas tehniskās pārbaudes laikā pirms lidojuma vai pēc tam, kad gaisa kuģis nodots ekspluatācijā
  , un kas skar lidojuma drošību; [Gr. 161]

| iia. | sadursmē ar putniem nodarīts kaitējums; [Gr. 162] |
| --- | --- |

iia.

sadursmē ar putniem nodarīts kaitējums; [Gr. 162]

| iii. | risks drošībai,
  karš, politiski nemieri,
  sabotāža vai terorisms, kas padara neiespējamu drošu lidojuma norisi; [Gr. 163] |
| --- | --- |

iii.

risks drošībai,
  karš, politiski nemieri,
  sabotāža vai terorisms, kas padara neiespējamu drošu lidojuma norisi; [Gr. 163]

| iv. | veselības risks, kas apdraud dzīvību, vai ārkārtas medicīniskā palīdzība, kuras dēļ jāpārtrauc vai jānovirza attiecīgais reiss; [Gr. 164] |
| --- | --- |

iv.

veselības risks, kas apdraud dzīvību, vai ārkārtas medicīniskā palīdzība, kuras dēļ jāpārtrauc vai jānovirza attiecīgais reiss; [Gr. 164]

| v. | g
  varas iestāžu noteikti neparedzēti
  gaisa satiksmes pārvaldības ierobežojumi vai
  neparedzēta
  gaisa telpas slēgšana
  , tostarp skrejceļu slēgšana
  ; [Gr. 165] |
| --- | --- |

v.

g
  varas iestāžu noteikti neparedzēti
  gaisa satiksmes pārvaldības ierobežojumi vai
  neparedzēta
  gaisa telpas slēgšana
  , tostarp skrejceļu slēgšana
  ; [Gr. 165]

| vi. | meteoroloģiskie apstākļi, kas nav saderīgi ar lidojumu drošību
  vai kas izraisījuši gaisa kuģa bojājumu lidojuma laikā vai manevrēšanas zonā pēc gaisa kuģa nodošanas ekspluatācijā pēc apkopes un kas padara neiespējamu drošu lidojuma norisi
  ; un [Gr. 166] |
| --- | --- |

vi.

meteoroloģiskie apstākļi, kas nav saderīgi ar lidojumu drošību
  vai kas izraisījuši gaisa kuģa bojājumu lidojuma laikā vai manevrēšanas zonā pēc gaisa kuģa nodošanas ekspluatācijā pēc apkopes un kas padara neiespējamu drošu lidojuma norisi
  ; un [Gr. 166]

| vii. | neparedzēti
  darba strīdi apkalpojošā gaisa pārvadātāja vai būtisku pakalpojumu sniedzēju, piemēram, lidostu un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, uzņēmumos.”[Gr. 167] |
| --- | --- |

vii.

neparedzēti
  darba strīdi apkalpojošā gaisa pārvadātāja vai būtisku pakalpojumu sniedzēju, piemēram, lidostu un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, uzņēmumos.”[Gr. 167]

| 2. | Šādus apstākļus neuzskata par ārkārtējiem:








  i. | tehniskas problēmas, kas saistītas ar gaisa kuģa normālu darbību, piemēram, problēmas, kas atklātas kārtējās apkopes vai gaisa kuģa pirmslidojuma pārbaudes laikā vai kas radušās tādēļ, ka nav pareizi veiktas šādas tehniskās apkopes vai pirmslidojuma pārbaudes; un |
| --- | --- | --- |

2.

Šādus apstākļus neuzskata par ārkārtējiem:

i.

tehniskas problēmas, kas saistītas ar gaisa kuģa normālu darbību, piemēram, problēmas, kas atklātas kārtējās apkopes vai gaisa kuģa pirmslidojuma pārbaudes laikā vai kas radušās tādēļ, ka nav pareizi veiktas šādas tehniskās apkopes vai pirmslidojuma pārbaudes; un

| ii. | lidojumu apkalpes vai salona apkalpes nepieejamība (izņemot, ja to izraisījuši darba strīdi)."
  [Gr. 168] |
| --- | --- |

ii.

lidojumu apkalpes vai salona apkalpes nepieejamība (izņemot, ja to izraisījuši darba strīdi)."
  [Gr. 168]

II.
   
  PIELIKUMS

“PIELIKUMS

GAISA PĀRVADĀTĀJA ATBILDĪBA PAR PASAŽIERIEM UN VIŅU BAGĀŽU

Šajā informācijas paziņojumā ir apkopoti ES tiesību aktu un Monreālas Konvencijas noteikumi par Kopienas gaisa pārvadātāju atbildību.

KOMPENSĀCIJA NĀVES VAI IEVAINOJUMA GADĪJUMĀ

Nav finansiālu ierobežojumu atbildībai par pasažiera ievainojumu vai nāvi, ko izraisījis nelaimes gadījums gaisa kuģī vai jebkuras iekāpšanas un izkāpšanas darbības laikā. Par kaitējumiem līdz SDR 113 100 (aptuvena summa vietējā valūtā) pārvadātājs nevar izslēgt savu atbildību vai ierobežot to. Virs minētās summas gaisa pārvadātājs nav atbildīgs, ja viņš pierāda, ka nav pieļāvis nolaidību vai citādi vainīgs vai ka kaitējums radies vienīgi trešās personas nolaidības vai citas vainas dēļ.

AVANSA MAKSĀJUMI

Ja pasažieris iet bojā vai gūst ievainojumus, gaisa pārvadātājam 15 dienu laikā no tās personas noteikšanas, kura ir tiesīga saņemt kompensāciju, ir jāizmaksā avanss, lai segtu tūlītējas ekonomiskas vajadzības. Nāves gadījumā šis avanss nedrīkst būt mazāks par SDR 18 096 (aptuvena summa vietējā valūtā).

PASAŽIERU AIZKAVĒŠANA

Pasažieru aizkavēšanas gadījumā gaisa pārvadātājs atbild par zaudējumiem, ja vien nav veicis visus piemērotos pasākumus, lai zaudējumus novērstu, vai šādus pasākumus nav bijis iespējams veikt. Atbildība par pasažieru aizkavēšanu nepārsniedz SDR 4 694 (aptuvena summa vietējā valūtā).

BAGĀŽAS NOZAUDĒŠANA, BOJĀJUMS VAI AIZKAVĒŠANĀS

Bagāžas nozaudēšanas, bojājuma vai aizkavēšanās gadījumā gaisa pārvadātājs ir atbildīgs par zaudējumiem līdz SDR 1 113 (aptuvena summa vietējā valūtā), un kompensācijas ierobežojumu piemēro vienam pasažierim un nevis par katru reģistrētās bagāžas vienību, ja vien starp gaisa pārvadātāju un pasažieri nav vienošanās par augstāku robežvērtību, izmantojot īpašu interešu deklarāciju. Par bojātu vai nozaudētu bagāžu gaisa pārvadātājs nav atbildīgs, ja bojājumu vai nozaudēšanu ir izraisījusi bagāžas kvalitāte vai defekts. Par bagāžas aizkavēšanos gaisa pārvadātājs nav atbildīgs, ja tas ir veicis visus pamatotos pasākumus, lai novērstu kaitējumu, kas izriet no bagāžas aizkavēšanās, vai ja šādus pasākumus nav bijis iespējams veikt. Par rokas bagāžu, tostarp personīgām lietām, aviosabiedrība ir atbildīga tikai tad, ja kaitējums rodas tās vainas dēļ.

AUGSTĀKA ATBILDĪBAS ROBEŽVĒRTĪBA PAR BAGĀŽU

Pasažieris var gūt labumu no augstākas atbildības robežvērtības, ne vēlāk kā pie reģistrācijas iesniedzot īpašu deklarāciju un samaksājot papildu maksu, ja tāda tiek prasīta. Šādu papildu maksu pamatā ir tarifi, kas ir saistīti ar papildu izmaksām par attiecīgās bagāžas transportēšanu un apdrošināšanu un pārsniedz atbildības ierobežojumu SDR 1 131 apjomā. Tarifus pēc pieprasījuma dara pieejamus pasažieriem. Pasažieriem-invalīdiem un pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām sistemātiski piedāvā bezmaksas iespēju iesniegt īpašu interešu deklarāciju attiecībā uz viņu pārvietošanās palīglīdzekļu pārvadāšanu.

SŪDZĪBU PAR BAGĀŽU IESNIEGŠANAS TERMIŅŠ

Ja bagāža ir bojāta, aizkavējas, ir pazaudēta vai iznīcināta, pasažierim jebkurā gadījumā iespējami drīz ir jāiesniedz gaisa pārvadātājam rakstiska sūdzība. Sūdzības iesniegšanas termiņš ir 7 dienas, ja bagāža ir bojāta, un 21 diena, ja tā tika aizkavēta, abos gadījumos skaitot no dienas, kad bagāža tika nodota pasažiera rīcībā. Lai bez grūtībām iekļautos šajos termiņos, gaisa pārvadātājs piedāvā pasažieriem iespēju aizpildīt sūdzības veidlapu lidostā. Šāda sūdzību veidlapa, kura var būt arī īpašuma pretenzijas ziņojuma (PIR) formā, gaisa pārvadātājam lidostā jāpieņem kā sūdzība.

LĪGUMPĀRVADĀTĀJU UN FAKTISKO PĀRVADĀTĀJU ATBILDĪBA

Ja gaisa pārvadātājs, kas faktiski veic lidojumu, nav tas pats, kas noslēdzis līgumu par pārvadājumu, pasažierim ir tiesības iesniegt sūdzību vai iesniegt prasību pret jebkuru no tiem. Tas ietver arī gadījumus, kad īpašu interešu deklarācija ir saskaņota ar faktisko pārvadātāju nodošanas laikā.

RĪCĪBAS TERMIŅŠ

Prasība tiesā par zaudējumu atlīdzību ir jāceļ divu gadu laikā no gaisa kuģa ielidošanas dienas vai no tās dienas, kad tam būtu bijis jāielido.

NOTEIKUMI, PĒC KURIEM ŠĪ INFORMĀCIJA IR SASTĀDĪTA

Iepriekš izklāstīto noteikumu pamatā ir 1999. gada 28. maija Monreālas Konvencija, kas Kopienā tiek īstenota ar Regulu (EK) Nr. 2027/97 (kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 889/2002 un ar Regulu (ES) Nr. xxx) un dalībvalstu tiesību aktiem.”

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/366 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/366

---

P7_TA(2014)0093

Maksātnespējas procedūras ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām (COM(2012)0744 – C7-0413/2012 – 2012/0360(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/61)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0744), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0744),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0413/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0413/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0481/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0481/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 271, 19.9.2013., 55. lpp.

---

P7_TC1-COD(2012)0360

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 5. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2014, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (3),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1346/2000 (4) tika ieviests Eiropas regulējums pārrobežu maksātnespējas procedūrām. Tajā noteikts, kurai dalībvalstij ir piekritība maksātnespējas procedūru sākšanai, ieviesti vienoti noteikumi par piemērojamiem tiesību aktiem, paredzēta ar maksātnespēju saistītu lēmumu atzīšana un izpilde un galveno un sekundāro maksātnespējas procedūru koordinācija. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1346/2000 (4) tika ieviests Eiropas regulējums pārrobežu maksātnespējas procedūrām. Tajā noteikts, kurai dalībvalstij ir piekritība maksātnespējas procedūru sākšanai, ieviesti vienoti noteikumi par piemērojamiem tiesību aktiem, paredzēta ar maksātnespēju saistītu lēmumu atzīšana un izpilde un galveno un sekundāro maksātnespējas procedūru koordinācija.

| (2) | Komisijas ziņojumā par 2012. gada 12. decembra Regulas (EK) Nr. 1346/2000 piemērošanu (5) secināts, ka regula kopumā darbojas labi, bet ir vēlams uzlabot konkrētu tajā paredzēto noteikumu piemērošanu, lai sekmētu pārrobežu maksātnespējas procedūru efektīvāku pārvaldību. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas ziņojumā par 2012. gada 12. decembra Regulas (EK) Nr. 1346/2000 piemērošanu (5) secināts, ka regula kopumā darbojas labi, bet ir vēlams uzlabot konkrētu tajā paredzēto noteikumu piemērošanu, lai sekmētu pārrobežu maksātnespējas procedūru efektīvāku pārvaldību.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1346/2000 darbības joma būtu jāpaplašina un jāattiecina arī uz procedūrām, kas veicina ekonomiski stabila

  nopietnās finansiālās grūtībās nonākuša
  parādnieka sanāciju, lai palīdzētu spēcīgiem uzņēmumiem izdzīvot un dotu uzņēmējiem otru iespēju. Regulas darbības joma būtu jo īpaši jāattiecina arī uz procedūrām, ar kurām paredzēts posmā pirms maksātnespējas pārstrukturēt parādnieku vai ar kurām esošā vadība paliek neskarta. Regulai būtu arī jāattiecas uz parāda dzēšanas procedūrām patērētājiem un pašnodarbinātām personām, kas neatbilst pašreizējā instrumenta kritērijiem. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1346/2000 darbības joma būtu jāpaplašina un jāattiecina arī uz procedūrām, kas veicina ekonomiski stabila

  nopietnās finansiālās grūtībās nonākuša
  parādnieka sanāciju, lai palīdzētu spēcīgiem uzņēmumiem izdzīvot un dotu uzņēmējiem otru iespēju. Regulas darbības joma būtu jo īpaši jāattiecina arī uz procedūrām, ar kurām paredzēts posmā pirms maksātnespējas pārstrukturēt parādnieku vai ar kurām esošā vadība paliek neskarta. Regulai būtu arī jāattiecas uz parāda dzēšanas procedūrām patērētājiem un pašnodarbinātām personām, kas neatbilst pašreizējā instrumenta kritērijiem. [Gr. 1]

| (4) | Noteikumi par piekritību maksātnespējas procedūru sākšanai būtu jāprecizē, un būtu jāuzlabo procedūru ietvars piekritības noteikšanai. Būtu jāievieš arī skaidri formulēts noteikums par piekritību attiecībā uz prasībām, kas izriet tieši no maksātnespējas procedūrām vai kas

  un
  ir cieši saistītas ar tām. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Noteikumi par piekritību maksātnespējas procedūru sākšanai būtu jāprecizē, un būtu jāuzlabo procedūru ietvars piekritības noteikšanai. Būtu jāievieš arī skaidri formulēts noteikums par piekritību attiecībā uz prasībām, kas izriet tieši no maksātnespējas procedūrām vai kas

  un
  ir cieši saistītas ar tām. [Gr. 2]

| (5) | Lai uzlabotu maksātnespējas procedūru efektivitāti gadījumos, kad parādniekam ir uzņēmums citā dalībvalstī, būtu jāatceļ prasība, ka sekundārajām procedūrām ir jābūt likvidācijas procedūrām. Turklāt tiesai vajadzētu būt iespējai atteikt sekundāro procedūru sākšanu, ja tas nav nepieciešams vietējo kreditoru interešu aizsardzībai. Būtu jāuzlabo koordinācija starp galvenajām un sekundārajām procedūrām, jo īpaši nosakot iesaistītajām tiesām pienākumu sadarboties. |
| --- | --- |

(5)

Lai uzlabotu maksātnespējas procedūru efektivitāti gadījumos, kad parādniekam ir uzņēmums citā dalībvalstī, būtu jāatceļ prasība, ka sekundārajām procedūrām ir jābūt likvidācijas procedūrām. Turklāt tiesai vajadzētu būt iespējai atteikt sekundāro procedūru sākšanu, ja tas nav nepieciešams vietējo kreditoru interešu aizsardzībai. Būtu jāuzlabo koordinācija starp galvenajām un sekundārajām procedūrām, jo īpaši nosakot iesaistītajām tiesām pienākumu sadarboties.

| (6) | Lai uzlabotu iesaistītajiem kreditoriem un tiesām pieejamo informāciju un novērstu paralēlu maksātnespējas procedūru sākšanu, dalībvalstīm pārrobežu maksātnespējas gadījumos vajadzētu būt pienākums publicēt attiecīgos lēmumus publiski pieejamā elektroniskā reģistrā. Būtu jāievieš noteikums par maksātnespējas reģistru savstarpējo savienojamību. Būtu jāievieš standarta veidlapas prasījumu iesniegšanai, lai atvieglotu ārvalstu kreditoru darbu un samazinātu tulkošanas izdevumus. |
| --- | --- |

(6)

Lai uzlabotu iesaistītajiem kreditoriem un tiesām pieejamo informāciju un novērstu paralēlu maksātnespējas procedūru sākšanu, dalībvalstīm pārrobežu maksātnespējas gadījumos vajadzētu būt pienākums publicēt attiecīgos lēmumus publiski pieejamā elektroniskā reģistrā. Būtu jāievieš noteikums par maksātnespējas reģistru savstarpējo savienojamību. Būtu jāievieš standarta veidlapas prasījumu iesniegšanai, lai atvieglotu ārvalstu kreditoru darbu un samazinātu tulkošanas izdevumus.

| (7) | Vajadzētu būt īpašiem noteikumiem par to procedūru koordināciju, kurās iesaistīti dažādi vienas uzņēmumu grupas dalībnieki. Būtu jānosaka pienākums dažādās maksātnespējas procedūrās iesaistītajiem likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  un tiesām sadarboties un sazināties savā starpā. Turklāt katram iesaistītajam likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  vajadzētu būt procesuālajiem instrumentiem, lai ierosinātu sanācijas plānu uzņēmumu grupai, uz kuru attiecas maksātnespējas procedūras, un vajadzības gadījumā pieprasīt apturēt maksātnespējas procedūras attiecībā uz citu uzņēmumu, kurā viņš nav iecelts par likvidatoru. Jēdziena “uzņēmumu grupa” definīcijai būtu jāattiecas tikai uz maksātnespēju, un tai nebūtu jāskar grupu uzņēmējdarbības veids. [Gr. 3. Šis grozījums attiecas uz visu tekstu.] |
| --- | --- |

(7)

Vajadzētu būt īpašiem noteikumiem par to procedūru koordināciju, kurās iesaistīti dažādi vienas uzņēmumu grupas dalībnieki. Būtu jānosaka pienākums dažādās maksātnespējas procedūrās iesaistītajiem likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  un tiesām sadarboties un sazināties savā starpā. Turklāt katram iesaistītajam likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  vajadzētu būt procesuālajiem instrumentiem, lai ierosinātu sanācijas plānu uzņēmumu grupai, uz kuru attiecas maksātnespējas procedūras, un vajadzības gadījumā pieprasīt apturēt maksātnespējas procedūras attiecībā uz citu uzņēmumu, kurā viņš nav iecelts par likvidatoru. Jēdziena “uzņēmumu grupa” definīcijai būtu jāattiecas tikai uz maksātnespēju, un tai nebūtu jāskar grupu uzņēmējdarbības veids. [Gr. 3. Šis grozījums attiecas uz visu tekstu.]

| (8) | Lai nodrošinātu regulas ātru pielāgošanu attiecīgajiem grozījumiem dalībvalstu maksātnespējas tiesību aktos, par ko ir paziņojušas dalībvalstis, saskaņā ar Līguma 290. pantu pilnvaras pieņemt tiesību aktus, lai grozītu pielikumus, būtu jādeleģē Komisijai. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un pienācīga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu regulas ātru pielāgošanu attiecīgajiem grozījumiem dalībvalstu maksātnespējas tiesību aktos, par ko ir paziņojušas dalībvalstis, saskaņā ar Līguma 290. pantu pilnvaras pieņemt tiesību aktus, lai grozītu pielikumus, būtu jādeleģē Komisijai. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un pienācīga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (9) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 1346/2000 īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 1346/2000 īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6).

| (10) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1346/2000 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1346/2000 būtu attiecīgi jāgroza.

| (11) | Minētās regulas grozījumiem nebūtu jāskar noteikumi par valsts pabalsta atgūšanu no maksātnespējīgiem uzņēmumiem saskaņā ar interpretāciju Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā (lietā C-454/09 Komisija/Itālijas Republika – “New Interline”). Ja valsts pabalsta pilnas summas atgūšana nav iespējama, jo iekasēšanas rīkojums attiecas uz uzņēmumu, kas iesaistīts maksātnespējas procedūrās, šīm procedūrām vienmēr ir jābūt likvidācijas procedūrām un to rezultātā pilnīgi jāpārtrauc pabalsta saņēmēja darbība un jālikvidē viņa aktīvi. |
| --- | --- |

(11)

Minētās regulas grozījumiem nebūtu jāskar noteikumi par valsts pabalsta atgūšanu no maksātnespējīgiem uzņēmumiem saskaņā ar interpretāciju Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā (lietā C-454/09 Komisija/Itālijas Republika – “New Interline”). Ja valsts pabalsta pilnas summas atgūšana nav iespējama, jo iekasēšanas rīkojums attiecas uz uzņēmumu, kas iesaistīts maksātnespējas procedūrās, šīm procedūrām vienmēr ir jābūt likvidācijas procedūrām un to rezultātā pilnīgi jāpārtrauc pabalsta saņēmēja darbība un jālikvidē viņa aktīvi.

| (12) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, [Apvienotā Karaliste un Īrija ir paziņojušas par savu vēlmi piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā]/[neskarot minēta protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tā tām nav saistoša un nav jāpiemēro]. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, [Apvienotā Karaliste un Īrija ir paziņojušas par savu vēlmi piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā]/[neskarot minēta protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tā tām nav saistoša un nav jāpiemēro].

| (13) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tāpēc Dānijai tā nav saistoša un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tāpēc Dānijai tā nav saistoša un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1346/2000 groza šādi:

| (1) | regulas 2. apsvērumā atsauci uz 65. pantu aizstāj ar atsauci uz 81. pantu; |
| --- | --- |

(1)

regulas 2. apsvērumā atsauci uz 65. pantu aizstāj ar atsauci uz 81. pantu;

| (2) | regulas 3., 5., 8., 11., 12., 14. un 21. apsvērumā jēdzienu “Kopiena” aizstāj ar jēdzienu “Savienība”; |
| --- | --- |

(2)

regulas 3., 5., 8., 11., 12., 14. un 21. apsvērumā jēdzienu “Kopiena” aizstāj ar jēdzienu “Savienība”;

| (3) | regulas 4. apsvērumu aizstāj ar šādu:






  “(4) | Pareizas iekšējā tirgus darbības labad ir jāizvairās no personu stimulēšanas pārvietot aktīvus vai tiesvedību no vienas dalībvalsts uz citu nolūkā iegūt labvēlīgāku tiesisko statusu, tādējādi kaitējot kreditoru kopuma interesēm (labvēlīgākās tiesas piekritības izvēle).”; |
| --- | --- | --- |

(3)

regulas 4. apsvērumu aizstāj ar šādu:

“(4)

Pareizas iekšējā tirgus darbības labad ir jāizvairās no personu stimulēšanas pārvietot aktīvus vai tiesvedību no vienas dalībvalsts uz citu nolūkā iegūt labvēlīgāku tiesisko statusu, tādējādi kaitējot kreditoru kopuma interesēm (labvēlīgākās tiesas piekritības izvēle).”;

| (4) | regulas 6. apsvērumu aizstāj ar šādu:






  “(6) | Šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas regulē piekritību maksātnespējas procedūru sākšanai un to procedūru sākšanai, kuras izriet tieši no maksātnespējas procedūrām un kuras ir cieši saistītas ar tām. Šajā regulā būtu jāietver noteikumi par to nolēmumu atzīšanu un izpildi, kas pieņemti šādās procedūrās, un noteikumi par tiesību aktiem, kurus piemēro maksātnespējas procedūrās. Turklāt šajā regulā vajadzētu būt noteikumiem par to maksātnespējas procedūru koordināciju, kas attiecas uz vienu parādnieku vai uz vienas uzņēmumu grupas vairākiem dalībniekiem.”; |
| --- | --- | --- |

(4)

regulas 6. apsvērumu aizstāj ar šādu:

“(6)

Šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas regulē piekritību maksātnespējas procedūru sākšanai un to procedūru sākšanai, kuras izriet tieši no maksātnespējas procedūrām un kuras ir cieši saistītas ar tām. Šajā regulā būtu jāietver noteikumi par to nolēmumu atzīšanu un izpildi, kas pieņemti šādās procedūrās, un noteikumi par tiesību aktiem, kurus piemēro maksātnespējas procedūrās. Turklāt šajā regulā vajadzētu būt noteikumiem par to maksātnespējas procedūru koordināciju, kas attiecas uz vienu parādnieku vai uz vienas uzņēmumu grupas vairākiem dalībniekiem.”;

| (5) | regulas 7. apsvērumu aizstāj ar šādu:






  “(7) | Procedūras, kas saistītas ar maksātnespējīgo uzņēmumu vai juridisko personu likvidāciju, mierizlīgumi un līdzīgas procedūras un prasības, kuras saistītas ar šādām procedūrām, ir izslēgtas no Padomes Regulas (EK) Nr. 44/2001 (*1) jomas. Uz minētajām procedūrām būtu jāattiecas šai regulai. Šīs regulas interpretācijā būtu pēc iespējas jāizvairās no tiesiskā regulējuma nepilnībām starp abiem minētajiem instrumentiem. |
| --- | --- | --- |

(5)

regulas 7. apsvērumu aizstāj ar šādu:

“(7)

Procedūras, kas saistītas ar maksātnespējīgo uzņēmumu vai juridisko personu likvidāciju, mierizlīgumi un līdzīgas procedūras un prasības, kuras saistītas ar šādām procedūrām, ir izslēgtas no Padomes Regulas (EK) Nr. 44/2001 (*1) jomas. Uz minētajām procedūrām būtu jāattiecas šai regulai. Šīs regulas interpretācijā būtu pēc iespējas jāizvairās no tiesiskā regulējuma nepilnībām starp abiem minētajiem instrumentiem.

(*1)  Padomes Regula (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.).”;"

| (6) | regulas 9. apsvērumu aizstāj ar šādu:






  “(9) | Šī regula būtu jāpiemēro maksātnespējas procedūrām, kas atbilst šajā regulā minētajiem nosacījumiem, neatkarīgi no tā, vai parādnieks ir fiziska persona, juridiska persona, komersants vai privātpersona. Minētās maksātnespējas procedūras ir izsmeļoši uzskaitītas A pielikumā. Ja valsts procedūra ir iekļauta A pielikumā, šī regula būtu jāpiemēro bez citas dalībvalsts tiesu veiktas turpmākas pārbaudes attiecībā uz to, vai šajā regulā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. Maksātnespējas procedūras attiecībā uz apdrošināšanas uzņēmumiem, kredītiestādēm, ieguldījumu uzņēmumiem, ciktāl uz tiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (*2) un kolektīviem ieguldījumu uzņēmumiem būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. Uz šādiem uzņēmumiem neattiektos šī regula, jo uz tiem attiecas īpaši noteikumi un valsts uzraudzības iestādēm ir plašas iejaukšanās pilnvaras. |
| --- | --- | --- |

(6)

regulas 9. apsvērumu aizstāj ar šādu:

“(9)

Šī regula būtu jāpiemēro maksātnespējas procedūrām, kas atbilst šajā regulā minētajiem nosacījumiem, neatkarīgi no tā, vai parādnieks ir fiziska persona, juridiska persona, komersants vai privātpersona. Minētās maksātnespējas procedūras ir izsmeļoši uzskaitītas A pielikumā. Ja valsts procedūra ir iekļauta A pielikumā, šī regula būtu jāpiemēro bez citas dalībvalsts tiesu veiktas turpmākas pārbaudes attiecībā uz to, vai šajā regulā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. Maksātnespējas procedūras attiecībā uz apdrošināšanas uzņēmumiem, kredītiestādēm, ieguldījumu uzņēmumiem, ciktāl uz tiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (*2) un kolektīviem ieguldījumu uzņēmumiem būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. Uz šādiem uzņēmumiem neattiektos šī regula, jo uz tiem attiecas īpaši noteikumi un valsts uzraudzības iestādēm ir plašas iejaukšanās pilnvaras.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīva 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.).”"

| (7) | iekļauj šādu apsvērumu:






  “(9.a) | Šīs regulas darbības joma būtu jāattiecina arī uz procedūrām, kas veicina ekonomiski stabila

  nopietnās finansiālās grūtībās nonākuša
  parādnieka sanāciju, lai palīdzētu spēcīgiem uzņēmumiem izdzīvot un dotu uzņēmējiem otru iespēju. Tā būtu jāattiecina jo īpaši uz procedūrām, ar kurām paredzēts posmā pirms maksātnespējas pārstrukturēt parādnieku, procedūrām, kuras neskar esošo vadību, un parāda dzēšanas procedūrām patērētājiem un pašnodarbinātām personām. Tā kā minētajās procedūrās ne vienmēr ir nepieciešams iecelt likvidatoru,

  maksātnespējas pārstāvi
  , šai regulai uz tām būtu jāattiecas tādā gadījumā, ja tās notiek tiesas kontrolē vai uzraudzībā. Šajā sakarā jēdziens “kontrole” būtu jāattiecina arī uz situācijām, kad tiesa iejaucas tikai gadījumā, kad kreditors vai ieinteresētā puse iesniedz apelāciju.”; [Gr. 3] |
| --- | --- | --- |

(7)

iekļauj šādu apsvērumu:

“(9.a)

Šīs regulas darbības joma būtu jāattiecina arī uz procedūrām, kas veicina ekonomiski stabila

  nopietnās finansiālās grūtībās nonākuša
  parādnieka sanāciju, lai palīdzētu spēcīgiem uzņēmumiem izdzīvot un dotu uzņēmējiem otru iespēju. Tā būtu jāattiecina jo īpaši uz procedūrām, ar kurām paredzēts posmā pirms maksātnespējas pārstrukturēt parādnieku, procedūrām, kuras neskar esošo vadību, un parāda dzēšanas procedūrām patērētājiem un pašnodarbinātām personām. Tā kā minētajās procedūrās ne vienmēr ir nepieciešams iecelt likvidatoru,

  maksātnespējas pārstāvi
  , šai regulai uz tām būtu jāattiecas tādā gadījumā, ja tās notiek tiesas kontrolē vai uzraudzībā. Šajā sakarā jēdziens “kontrole” būtu jāattiecina arī uz situācijām, kad tiesa iejaucas tikai gadījumā, kad kreditors vai ieinteresētā puse iesniedz apelāciju.”; [Gr. 3]

| (8) | regulas 10. apsvērumu aizstāj ar šādu:








  “(10) | Maksātnespējas procedūrās ne vienmēr ir jāiesaistās tiesu iestādēm; terminam “tiesa” šajā regulā ir plašāka nozīme, un ar to jāsaprot persona vai iestāde, kuru attiecīgās valsts tiesību akti pilnvaro sākt maksātnespējas procedūras. Lai piemērotu šo regulu, procedūrām (ko veido tiesību aktos noteiktas darbības un formalitātes) būtu ne tikai jāatbilst šīs regulas noteikumiem, bet tām arī jābūt oficiāli atzītām un jārada juridiskas sekas dalībvalstī, kurā sākta maksātnespējas procedūra.”;
  [Gr. 4] |
| --- | --- | --- |

(8)

regulas 10. apsvērumu aizstāj ar šādu:

“(10)

Maksātnespējas procedūrās ne vienmēr ir jāiesaistās tiesu iestādēm; terminam “tiesa” šajā regulā ir plašāka nozīme, un ar to jāsaprot persona vai iestāde, kuru attiecīgās valsts tiesību akti pilnvaro sākt maksātnespējas procedūras. Lai piemērotu šo regulu, procedūrām (ko veido tiesību aktos noteiktas darbības un formalitātes) būtu ne tikai jāatbilst šīs regulas noteikumiem, bet tām arī jābūt oficiāli atzītām un jārada juridiskas sekas dalībvalstī, kurā sākta maksātnespējas procedūra.”;
  [Gr. 4]

| (8a) | regulas 11. apsvērumu aizstāj ar šādu:








  “(11) | Šai regulai jāatzīst, ka lielā mērā atšķirīgo materiālo tiesību dēļ ir nepraktiski ieviest maksātnespējas procedūru ar vienotu darbības jomu visā Kopienā

  Savienībā
  . Valsts, kurā sāktas procedūras, tiesību aktu bezizņēmuma piemērošana tāpēc bieži radītu sarežģījumus. Tas, piemēram, attiecas uz Kopienā

  Savienībā
  sastopamajiem atšķirīgajiem tiesību aktiem par nodrošinājumiem. Turklāt prioritātes tiesības, ko bauda daži kreditori maksātnespējas procedūrās, dažos gadījumos pilnīgi atšķiras.
  Ar tālākiem saskaņošanas pasākumiem arī būtu jāievieš darba ņēmēju prioritātes tiesības.
  Šajā regulā tas būtu jāņem vērā divos dažādos veidos. No vienas puses, ir jāparedz īpaši noteikumi par piemērojamo likumu īpaši būtisku tiesību un tiesisko attiecību gadījumā (piem., lietu tiesības un darba līgumi). No otras puses, reizē ar galvenajām maksātnespējas procedūrām ar vispārēju darbības jomu būtu jāatļauj arī valstu procedūras, kas attiecas tikai uz tiem aktīviem, kuri atrodas procedūru sākšanas valstī.”; [Gr. 5] |
| --- | --- | --- |

(8a)

regulas 11. apsvērumu aizstāj ar šādu:

“(11)

Šai regulai jāatzīst, ka lielā mērā atšķirīgo materiālo tiesību dēļ ir nepraktiski ieviest maksātnespējas procedūru ar vienotu darbības jomu visā Kopienā

  Savienībā
  . Valsts, kurā sāktas procedūras, tiesību aktu bezizņēmuma piemērošana tāpēc bieži radītu sarežģījumus. Tas, piemēram, attiecas uz Kopienā

  Savienībā
  sastopamajiem atšķirīgajiem tiesību aktiem par nodrošinājumiem. Turklāt prioritātes tiesības, ko bauda daži kreditori maksātnespējas procedūrās, dažos gadījumos pilnīgi atšķiras.
  Ar tālākiem saskaņošanas pasākumiem arī būtu jāievieš darba ņēmēju prioritātes tiesības.
  Šajā regulā tas būtu jāņem vērā divos dažādos veidos. No vienas puses, ir jāparedz īpaši noteikumi par piemērojamo likumu īpaši būtisku tiesību un tiesisko attiecību gadījumā (piem., lietu tiesības un darba līgumi). No otras puses, reizē ar galvenajām maksātnespējas procedūrām ar vispārēju darbības jomu būtu jāatļauj arī valstu procedūras, kas attiecas tikai uz tiem aktīviem, kuri atrodas procedūru sākšanas valstī.”; [Gr. 5]

| (9) | iekļauj šādu apsvērumu:






  “(12.a) | Pirms maksātnespējas procedūras sākšanas kompetentajai tiesai ex officio būtu jāpārbauda, vai parādnieka galveno interešu centrs vai uzņēmums atrodas tās piekritībā. Ja lietas apstākļi rada šaubas par tiesas piekritību, tiesai būtu jāpieprasa parādniekam sniegt papildu pierādījumus šo ziņu apstiprināšanai un vajadzības gadījumā sniegt parādnieka kreditoriem iespēju paust viedokli par piekritību. Turklāt kreditoriem vajadzētu būt efektīvai tiesību aizsardzībai pret lēmumu par maksātnespējas procedūras sākšanu.”; |
| --- | --- | --- |

(9)

iekļauj šādu apsvērumu:

“(12.a)

Pirms maksātnespējas procedūras sākšanas kompetentajai tiesai ex officio būtu jāpārbauda, vai parādnieka galveno interešu centrs vai uzņēmums atrodas tās piekritībā. Ja lietas apstākļi rada šaubas par tiesas piekritību, tiesai būtu jāpieprasa parādniekam sniegt papildu pierādījumus šo ziņu apstiprināšanai un vajadzības gadījumā sniegt parādnieka kreditoriem iespēju paust viedokli par piekritību. Turklāt kreditoriem vajadzētu būt efektīvai tiesību aizsardzībai pret lēmumu par maksātnespējas procedūras sākšanu.”;

| (10) | regulas 13. apsvērumu svītro; |
| --- | --- |

(10)

regulas 13. apsvērumu svītro;

| (11) | iekļauj šādus apsvērumus:






  “(13.a) | Par uzņēmuma vai juridiskas personas “galveno interešu centru” būtu jāuzskata juridiskā adrese. Vajadzētu būt iespējai atspēkot šo pieņēmumu,
  jo īpaši,
  ja uzņēmuma vadība atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kur atrodas juridiskā adrese, un, trešajām personām pārbaudāmā veidā veicot attiecīgo apstākļu visaptverošu novērtējumu, konstatē, ka minētās sabiedrības pārvaldes un uzraudzības, kā arī tās interešu pārvaldīšanas faktiskais centrs atrodas šajā citā dalībvalstī. Turpretī nevajadzētu būt iespējai atspēkot šo pieņēmumu, ja par uzņēmuma pārvaldi un uzraudzību atbildīgās struktūras atrodas juridiskajā adresē, un tur arī tiek pieņemti pārvaldes lēmumi trešām personām pārbaudāmā veidā.
  [Gr. 6] |
| --- | --- | --- |

(11)

iekļauj šādus apsvērumus:

“(13.a)

Par uzņēmuma vai juridiskas personas “galveno interešu centru” būtu jāuzskata juridiskā adrese. Vajadzētu būt iespējai atspēkot šo pieņēmumu,
  jo īpaši,
  ja uzņēmuma vadība atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kur atrodas juridiskā adrese, un, trešajām personām pārbaudāmā veidā veicot attiecīgo apstākļu visaptverošu novērtējumu, konstatē, ka minētās sabiedrības pārvaldes un uzraudzības, kā arī tās interešu pārvaldīšanas faktiskais centrs atrodas šajā citā dalībvalstī. Turpretī nevajadzētu būt iespējai atspēkot šo pieņēmumu, ja par uzņēmuma pārvaldi un uzraudzību atbildīgās struktūras atrodas juridiskajā adresē, un tur arī tiek pieņemti pārvaldes lēmumi trešām personām pārbaudāmā veidā.
  [Gr. 6]

| (13.b) | Dalībvalstu tiesu, kas sāk maksātnespējas procedūras, piekritībā vajadzētu būt arī tādu prasību izskatīšanai, kas tieši izriet no maksātnespējas procedūrām vai ir cieši saistītas ar tām, piemēram, prasības par izvairīšanos. Ja šāda prasība ir saistīta ar citu prasību, kas pamatojas uz civiltiesību vai komerctiesību vispārējiem noteikumiem, likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  vajadzētu būt iespējai celt abas minētās prasības atbildētāja domicila tiesās, ja viņš uzskata, ka ir lietderīgāk celt šīs prasības minētajās tiesās. Tas varētu būt, piemēram, gadījumā, ja likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  vēlas apvienot prasību par direktora atbildību, pamatojoties uz maksātnespējas tiesību aktiem, ar prasību, kas pamatojas uz uzņēmējdarbības tiesībām vai vispārējām deliktu tiesībām.”; |
| --- | --- |

(13.b)

Dalībvalstu tiesu, kas sāk maksātnespējas procedūras, piekritībā vajadzētu būt arī tādu prasību izskatīšanai, kas tieši izriet no maksātnespējas procedūrām vai ir cieši saistītas ar tām, piemēram, prasības par izvairīšanos. Ja šāda prasība ir saistīta ar citu prasību, kas pamatojas uz civiltiesību vai komerctiesību vispārējiem noteikumiem, likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  vajadzētu būt iespējai celt abas minētās prasības atbildētāja domicila tiesās, ja viņš uzskata, ka ir lietderīgāk celt šīs prasības minētajās tiesās. Tas varētu būt, piemēram, gadījumā, ja likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  vēlas apvienot prasību par direktora atbildību, pamatojoties uz maksātnespējas tiesību aktiem, ar prasību, kas pamatojas uz uzņēmējdarbības tiesībām vai vispārējām deliktu tiesībām.”;

| (12) | iekļauj šādus apsvērumus:






  “(19.a) | Sekundārās procedūras var arī kavēt īpašuma efektīvu pārvaldi. Tādēļ tiesai, kas sāk sekundārās procedūras, vajadzētu būt iespējai pēc likvidatora

  maksātnespējas pārstāvja
  pieprasījuma atlikt vai atteikt šo procedūru sākšanu, ja tās nav nepieciešamas vietējo kreditoru interešu aizsardzībai. Tam būtu jo īpaši jāattiecas uz gadījumiem, kad likvidators,

  maksātnespējas pārstāvis
  , sniedzot attiecībā uz īpašumu saistošas garantijas, piekrīt nodrošināt pret vietējiem kreditoriem tādu pašu attieksmi, kāda pret tiem būtu gadījumā, ja tiktu sāktas sekundārās procedūras, un piemērot tās dalībvalsts hierarhijas noteikumus, kurā tika prasīts sākt sekundārās procedūras, sadalot minētajā dalībvalstī esošos aktīvus. Šai regulai būtu jānodrošina likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  iespēja sniegt šādas garantijas
  un noteikt objektīvus kritērijus, kas šādiem uzņēmumiem jāizpilda
  . [Gr. 7] |
| --- | --- | --- |

(12)

iekļauj šādus apsvērumus:

“(19.a)

Sekundārās procedūras var arī kavēt īpašuma efektīvu pārvaldi. Tādēļ tiesai, kas sāk sekundārās procedūras, vajadzētu būt iespējai pēc likvidatora

  maksātnespējas pārstāvja
  pieprasījuma atlikt vai atteikt šo procedūru sākšanu, ja tās nav nepieciešamas vietējo kreditoru interešu aizsardzībai. Tam būtu jo īpaši jāattiecas uz gadījumiem, kad likvidators,

  maksātnespējas pārstāvis
  , sniedzot attiecībā uz īpašumu saistošas garantijas, piekrīt nodrošināt pret vietējiem kreditoriem tādu pašu attieksmi, kāda pret tiem būtu gadījumā, ja tiktu sāktas sekundārās procedūras, un piemērot tās dalībvalsts hierarhijas noteikumus, kurā tika prasīts sākt sekundārās procedūras, sadalot minētajā dalībvalstī esošos aktīvus. Šai regulai būtu jānodrošina likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  iespēja sniegt šādas garantijas
  un noteikt objektīvus kritērijus, kas šādiem uzņēmumiem jāizpilda
  . [Gr. 7]

| (19.b) | Lai nodrošinātu vietējo interešu efektīvu aizsardzību, likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  galvenajā procedūrā nevajadzētu būt iespējai ļaunprātīgā veidā realizēt vai pārvietot dalībvalstī esošos aktīvus, jo īpaši ar mērķi novērst iespēju, ka šīs intereses tiks efektīvi apmierinātas, ja vēlāk tiks sāktas sekundārās procedūras.
  Vietējiem kreditoriem vajadzētu noteikt arī tiesības prasīt aizsardzības pasākumus no tiesas gadījumos, kad maksātnespējas pārstāvis, šķiet, nespēj pildīt saistības.
  ”[Gr. 8] |
| --- | --- |

(19.b)

Lai nodrošinātu vietējo interešu efektīvu aizsardzību, likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  galvenajā procedūrā nevajadzētu būt iespējai ļaunprātīgā veidā realizēt vai pārvietot dalībvalstī esošos aktīvus, jo īpaši ar mērķi novērst iespēju, ka šīs intereses tiks efektīvi apmierinātas, ja vēlāk tiks sāktas sekundārās procedūras.
  Vietējiem kreditoriem vajadzētu noteikt arī tiesības prasīt aizsardzības pasākumus no tiesas gadījumos, kad maksātnespējas pārstāvis, šķiet, nespēj pildīt saistības.
  ”[Gr. 8]

| (13) | regulas 20. apsvērumu aizstāj ar šādu:






  “(20) | Galvenā maksātnespējas procedūra un sekundārā procedūra var veicināt efektīvu kopējo aktīvu realizāciju tikai tad, ja visas vienlaicīgi veiktās procedūras tiek koordinētas. Šajā gadījumā galvenais nosacījums ir cieša sadarbība dažādo likvidatoru

  maksātnespējas pārstāvju
  un iesaistīto tiesu starpā, jo īpaši, apmainoties ar pietiekamu daudzumu informācijas. Lai nodrošinātu galvenās procedūras noteicošo lomu, likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  šajā procedūrā ir jādod vairākas iespējas iejaukties sekundārajās maksātnespējas procedūrās, kas tiek izskatītas tajā pašā laikā. Jo īpaši likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  vajadzētu būt iespējai ierosināt pārstrukturēšanas plānu vai mierizlīgumu vai iesniegt pieteikumu aktīvu realizācijas sekundārajā maksātnespējas procedūrā apturēšanai. Sadarbojoties likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  un tiesām būtu jāņem vērā labākā prakse attiecībā uz sadarbību pārrobežu maksātnespējas gadījumos, kā tas paredzēts principos un pamatnostādnēs par saziņu un sadarbību, ko pieņēmušas Eiropas un starptautiskās asociācijas, kuras darbojas maksātnespējas tiesību aktu jomā.”; |
| --- | --- | --- |

(13)

regulas 20. apsvērumu aizstāj ar šādu:

“(20)

Galvenā maksātnespējas procedūra un sekundārā procedūra var veicināt efektīvu kopējo aktīvu realizāciju tikai tad, ja visas vienlaicīgi veiktās procedūras tiek koordinētas. Šajā gadījumā galvenais nosacījums ir cieša sadarbība dažādo likvidatoru

  maksātnespējas pārstāvju
  un iesaistīto tiesu starpā, jo īpaši, apmainoties ar pietiekamu daudzumu informācijas. Lai nodrošinātu galvenās procedūras noteicošo lomu, likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  šajā procedūrā ir jādod vairākas iespējas iejaukties sekundārajās maksātnespējas procedūrās, kas tiek izskatītas tajā pašā laikā. Jo īpaši likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  vajadzētu būt iespējai ierosināt pārstrukturēšanas plānu vai mierizlīgumu vai iesniegt pieteikumu aktīvu realizācijas sekundārajā maksātnespējas procedūrā apturēšanai. Sadarbojoties likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  un tiesām būtu jāņem vērā labākā prakse attiecībā uz sadarbību pārrobežu maksātnespējas gadījumos, kā tas paredzēts principos un pamatnostādnēs par saziņu un sadarbību, ko pieņēmušas Eiropas un starptautiskās asociācijas, kuras darbojas maksātnespējas tiesību aktu jomā.”;

| (14) | iekļauj šādus apsvērumus:






  “(20.a) | Šai regulai būtu jānodrošina efektīva maksātnespējas procedūru pārvaldība attiecībā uz dažādiem uzņēmumiem, kas veido vienu uzņēmumu grupu. Ja ir sāktas maksātnespējas procedūras attiecībā uz vairākiem vienas grupas uzņēmumiem, šīs procedūras būtu pareizi jākoordinē
  — galvenokārt tāpēc, lai novērstu to, ka viena uzņēmumu grupas dalībnieka maksātnespēja varētu apdraudēt citu dalībnieku turpmāko darbību
  . Dažādiem iesaistītajiem likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  un tiesām, tāpat kā likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  un tiesām, kas iesaistīti galvenajās un sekundārajās procedūrās attiecībā uz vienu un to pašu parādnieku, vajadzētu būt pienākums sadarboties un sazināties savā starpā. Turklāt procedūrā, kas attiecas uz uzņēmumu grupas dalībnieku, ieceltajam likvidatoram vajadzētu būt tiesībām ierosināt sanācijas plānu procedūrās, kuras attiecas uz citu minētās grupas dalībnieku, ciktāl šāds instruments ir atļauts valsts tiesību aktos par maksātnespēju.
  [Gr. 10] |
| --- | --- | --- |

(14)

iekļauj šādus apsvērumus:

“(20.a)

Šai regulai būtu jānodrošina efektīva maksātnespējas procedūru pārvaldība attiecībā uz dažādiem uzņēmumiem, kas veido vienu uzņēmumu grupu. Ja ir sāktas maksātnespējas procedūras attiecībā uz vairākiem vienas grupas uzņēmumiem, šīs procedūras būtu pareizi jākoordinē
  — galvenokārt tāpēc, lai novērstu to, ka viena uzņēmumu grupas dalībnieka maksātnespēja varētu apdraudēt citu dalībnieku turpmāko darbību
  . Dažādiem iesaistītajiem likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  un tiesām, tāpat kā likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  un tiesām, kas iesaistīti galvenajās un sekundārajās procedūrās attiecībā uz vienu un to pašu parādnieku, vajadzētu būt pienākums sadarboties un sazināties savā starpā. Turklāt procedūrā, kas attiecas uz uzņēmumu grupas dalībnieku, ieceltajam likvidatoram vajadzētu būt tiesībām ierosināt sanācijas plānu procedūrās, kuras attiecas uz citu minētās grupas dalībnieku, ciktāl šāds instruments ir atļauts valsts tiesību aktos par maksātnespēju.
  [Gr. 10]

| (20aa) | Grupu koordinācijas procesu ieviešanai īpaši būtu jāstiprina grupas un/vai grupas dalībnieku restrukturizācija, pieļaujot maksātnespējas procedūras elastīgu koordinētu rīcību. Grupu koordinācijas procesiem vajadzētu nevis saistīt atsevišķas procesus, bet gan kalpot par atsauci attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic šajos atsevišķajos procesos. [Gr. 9 un 11] |
| --- | --- |

(20aa)

Grupu koordinācijas procesu ieviešanai īpaši būtu jāstiprina grupas un/vai grupas dalībnieku restrukturizācija, pieļaujot maksātnespējas procedūras elastīgu koordinētu rīcību. Grupu koordinācijas procesiem vajadzētu nevis saistīt atsevišķas procesus, bet gan kalpot par atsauci attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic šajos atsevišķajos procesos. [Gr. 9 un 11]

| (20.b) | Noteikumu par uzņēmumu grupas maksātnespēju ieviešanai nebūtu jāierobežo iespēja tiesai sākt maksātnespējas procedūras attiecībā uz vairākiem uzņēmumiem, kas pieder vienai un tai pašai grupai, vienā jurisdikcijā, ja tiesa uzskata, ka minēto uzņēmumu galveno interešu centrs atrodas šajā vienā dalībvalstī.

  tās nacionālajā un vietējā jurisdikcijā
  . Šādā gadījumā tiesai vajadzētu būt iespējai nepieciešamības gadījumā iecelt vienu likvidatoru

  maksātnespējas pārstāvi
  visās attiecīgajās procedūrās.
  Būtu arī nepieciešams, lai dalībvalstis varētu attiecībā uz to jurisdikcijā esošām uzņēmumu grupām ieviest noteikumus par maksātnespēju, kuri pārsniedz šīs regulas noteikumus un neietekmē lietderīgu un efektīvu šīs regulas piemērošanu.” [Gr. 12] |
| --- | --- |

(20.b)

Noteikumu par uzņēmumu grupas maksātnespēju ieviešanai nebūtu jāierobežo iespēja tiesai sākt maksātnespējas procedūras attiecībā uz vairākiem uzņēmumiem, kas pieder vienai un tai pašai grupai, vienā jurisdikcijā, ja tiesa uzskata, ka minēto uzņēmumu galveno interešu centrs atrodas šajā vienā dalībvalstī.

  tās nacionālajā un vietējā jurisdikcijā
  . Šādā gadījumā tiesai vajadzētu būt iespējai nepieciešamības gadījumā iecelt vienu likvidatoru

  maksātnespējas pārstāvi
  visās attiecīgajās procedūrās.
  Būtu arī nepieciešams, lai dalībvalstis varētu attiecībā uz to jurisdikcijā esošām uzņēmumu grupām ieviest noteikumus par maksātnespēju, kuri pārsniedz šīs regulas noteikumus un neietekmē lietderīgu un efektīvu šīs regulas piemērošanu.” [Gr. 12]

| (15) | iekļauj šādu apsvērumu:






  “(21.a) | Ir svarīgi, ka kreditori, kuru pastāvīgā dzīvesvieta, domicils vai juridiskā adrese ir Savienībā, ir informēti par maksātnespējas procedūru sākšanu attiecībā uz viņu parādnieku aktīviem. Lai nodrošinātu ātru informācijas nodošanu kreditoriem, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1393/2007 nebūtu jāpiemēro gadījumos (*3), kad šajā regulā ir paredzēts pienākums informēt kreditorus. Visās Savienības oficiālajās valodās pieejamo standarta veidlapu izmantošanai būtu jāatvieglo kreditoru darbs, iesniedzot prasījumus citā dalībvalstī sāktajās procedūrās. |
| --- | --- | --- |

(15)

iekļauj šādu apsvērumu:

“(21.a)

Ir svarīgi, ka kreditori, kuru pastāvīgā dzīvesvieta, domicils vai juridiskā adrese ir Savienībā, ir informēti par maksātnespējas procedūru sākšanu attiecībā uz viņu parādnieku aktīviem. Lai nodrošinātu ātru informācijas nodošanu kreditoriem, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1393/2007 nebūtu jāpiemēro gadījumos (*3), kad šajā regulā ir paredzēts pienākums informēt kreditorus. Visās Savienības oficiālajās valodās pieejamo standarta veidlapu izmantošanai būtu jāatvieglo kreditoru darbs, iesniedzot prasījumus citā dalībvalstī sāktajās procedūrās.

| (16) | regulas 29. apsvērumu aizstāj ar šādu:






  “(29) | Uzņēmējdarbības apsvērumu dēļ lēmuma par procedūras sākšanu satura būtība ir jāpublicē citā dalībvalstī pēc likvidatora

  maksātnespējas pārstāvja
  prasības. Ja attiecīgajā dalībvalstī atrodas uzņēmums, šādai publikācijai vajadzētu būt obligātai līdz brīdim, kad tiks izveidota maksātnespējas reģistru savstarpējā savienojamība. Tomēr publikācija nav priekšnoteikums ārvalstu procedūru atzīšanai.”; |
| --- | --- | --- |

(16)

regulas 29. apsvērumu aizstāj ar šādu:

“(29)

Uzņēmējdarbības apsvērumu dēļ lēmuma par procedūras sākšanu satura būtība ir jāpublicē citā dalībvalstī pēc likvidatora

  maksātnespējas pārstāvja
  prasības. Ja attiecīgajā dalībvalstī atrodas uzņēmums, šādai publikācijai vajadzētu būt obligātai līdz brīdim, kad tiks izveidota maksātnespējas reģistru savstarpējā savienojamība. Tomēr publikācija nav priekšnoteikums ārvalstu procedūru atzīšanai.”;

| (17) | iekļauj šādu apsvērumu:






  “(29.a) | Lai uzlabotu iesaistīto kreditoru un tiesu informēšanu un novērstu paralēlu maksātnespējas procedūru sākšanu, dalībvalstīm pārrobežu maksātnespējas gadījumos vajadzētu būt pienākums publicēt attiecīgo informāciju publiski pieejamā elektroniskā reģistrā. Lai kreditoriem un tiesām, kuru domicils vai atrašanās vieta ir citās dalībvalstīs, atvieglotu piekļuvi minētajai informācijai, šajā regulā būtu jāparedz maksātnespējas reģistru savstarpēja savienojamība.”; |
| --- | --- | --- |

(17)

iekļauj šādu apsvērumu:

“(29.a)

Lai uzlabotu iesaistīto kreditoru un tiesu informēšanu un novērstu paralēlu maksātnespējas procedūru sākšanu, dalībvalstīm pārrobežu maksātnespējas gadījumos vajadzētu būt pienākums publicēt attiecīgo informāciju publiski pieejamā elektroniskā reģistrā. Lai kreditoriem un tiesām, kuru domicils vai atrašanās vieta ir citās dalībvalstīs, atvieglotu piekļuvi minētajai informācijai, šajā regulā būtu jāparedz maksātnespējas reģistru savstarpēja savienojamība.”;

| (18) | regulas 31. apsvērumu aizstāj ar šādu:






  “(31) | Šajā regulā būtu jāiekļauj pielikumi, kuros jo īpaši norādītas valstu maksātnespējas procedūras, uz kurām attiecas šī regula. Lai nodrošinātu šīs regulas ātru pielāgošanu attiecīgajiem grozījumiem dalībvalstu maksātnespējas tiesību aktos, Komisijai vajadzētu būt pilnvarām ar deleģētiem tiesību aktiem pieņemt minēto pielikumu grozījumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 290. pantu. Pirms deleģētā tiesību akta pieņemšanas, ar kuru groza pielikumos iekļauto valstu procedūru sarakstu, Komisijai būtu jāpārbauda, vai paziņotās procedūras atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.”; |
| --- | --- | --- |

(18)

regulas 31. apsvērumu aizstāj ar šādu:

“(31)

Šajā regulā būtu jāiekļauj pielikumi, kuros jo īpaši norādītas valstu maksātnespējas procedūras, uz kurām attiecas šī regula. Lai nodrošinātu šīs regulas ātru pielāgošanu attiecīgajiem grozījumiem dalībvalstu maksātnespējas tiesību aktos, Komisijai vajadzētu būt pilnvarām ar deleģētiem tiesību aktiem pieņemt minēto pielikumu grozījumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 290. pantu. Pirms deleģētā tiesību akta pieņemšanas, ar kuru groza pielikumos iekļauto valstu procedūru sarakstu, Komisijai būtu jāpārbauda, vai paziņotās procedūras atbilst šajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.”;

| (19) | iekļauj šādus apsvērumus:






  “(31.a) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (*4). |
| --- | --- | --- |

(19)

iekļauj šādus apsvērumus:

“(31.a)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (*4).

| (31.b) | Šajā regulā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“harta”) atzītās pamattiesības un principi. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir veicināt hartas 8., 17. un 47. panta piemērošanu, attiecīgi personas datu aizsardzību, tiesības uz īpašumu un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu. |
| --- | --- |

(31.b)

Šajā regulā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“harta”) atzītās pamattiesības un principi. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir veicināt hartas 8., 17. un 47. panta piemērošanu, attiecīgi personas datu aizsardzību, tiesības uz īpašumu un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu.

| (31.c) | Šajā regulā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (*5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (*6) piemēro attiecībā uz personas datu apstrādi. |
| --- | --- |

(31.c)

Šajā regulā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (*5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (*6) piemēro attiecībā uz personas datu apstrādi.

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.)."

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.)."

(*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).”;"

| (20) | regulas 32. un 33. apsvērumā vārdus “Eiropas Kopienas dibināšanas līgums” aizstāj ar “Līgums par Eiropas Savienības darbību”; |
| --- | --- |

(20)

regulas 32. un 33. apsvērumā vārdus “Eiropas Kopienas dibināšanas līgums” aizstāj ar “Līgums par Eiropas Savienības darbību”;

| (21) | regulas 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:
  “1. pants
  Darbības joma
  1.   Šī regula attiecas uz kolektīvām tiesas vai administratīvajām procedūrām, tostarp pagaidu procedūrām, kuras pamatojas uz tiesību aktiem, kas attiecas uz maksātnespēju vai parāda dzēšanu, un kurās sanācijas,

  likvidācijas novēršanas
  , parāda dzēšanas, reorganizācijas vai likvidācijas nolūkā






  a) | parādniekam pilnīgi vai daļēji ir atsavināti viņa aktīvi un ir iecelts likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  vai |
| --- | --- | --- |

(21)

regulas 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:

“1. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz kolektīvām tiesas vai administratīvajām procedūrām, tostarp pagaidu procedūrām, kuras pamatojas uz tiesību aktiem, kas attiecas uz maksātnespēju vai parāda dzēšanu, un kurās sanācijas,

  likvidācijas novēršanas
  , parāda dzēšanas, reorganizācijas vai likvidācijas nolūkā

a)

parādniekam pilnīgi vai daļēji ir atsavināti viņa aktīvi un ir iecelts likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  vai

| b) | parādnieka aktīvus un darījumus kontrolē vai uzrauga tiesa. |
| --- | --- |

b)

parādnieka aktīvus un darījumus kontrolē vai uzrauga tiesa.

Ja šādas procedūras var tikt sāktas pirms maksātnespējas, to mērķim jābūt — izvairīties no likvidācijas.

Šajā punktā minētās procedūras iekļauj A pielikumā. [Gr. 13]

1.a
     
  Ja saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas uzsāk maksātnespējas procedūru, procedūras, kas minētas 1. punktā, ir konfidenciālas, šo regulu piemēro šādām procedūrām tikai no brīža, kad tās kļūst publiskas saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem, un ar noteikumu, ka tās neietekmē tādu kreditoru prasījumus, kuri tajās nav iesaistīti. [Gr. 14]

2.   Šī regula neattiecas uz maksātnespējas procedūrām attiecībā uz

| a) | apdrošināšanas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

a)

apdrošināšanas uzņēmumiem;

| b) | jebkādām
  kredītiestādēm
  , tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 2. pantā minētajām iestādēm

   (*7); [Gr. 15] |
| --- | --- |

b)

jebkādām
  kredītiestādēm
  , tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES 2. pantā minētajām iestādēm

   (*7); [Gr. 15]

| c) | ieguldījumu uzņēmumiem, ciktāl uz tiem attiecas Direktīva 2001/24/EK ar grozījumiem;, un
  iestādēm, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES

   (*8)

  ;
  un [Gr. 16] |
| --- | --- |

c)

ieguldījumu uzņēmumiem, ciktāl uz tiem attiecas Direktīva 2001/24/EK ar grozījumiem;, un
  iestādēm, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES

   (*8)

  ;
  un [Gr. 16]

| d) | kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

d)

kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| a) | “maksātnespējas procedūras” ir A pielikumā uzskaitītās procedūras; |
| --- | --- |

a)

“maksātnespējas procedūras” ir A pielikumā uzskaitītās procedūras;

| b) | “likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  ” ir persona vai struktūra, kuras funkcijās
  , tostarp pagaidu kārtā,
  ietilpst parādniekam atsavināto aktīvu pārvaldīšana
  — kas var būt pilnā apmērā vai daļēja —
  vai likvidācija vai viņa darbību pārraudzība. Šīs personas vai struktūras ir uzskaitītas C pielikumā;







  ii) | parādnieks, kurš ir valdījumā, ja netiek iecelts likvidators vai parādnieka pilnvaras netiek nodotas likvidatoram.
  [Gr. 17] |
| --- | --- | --- |

b)

“likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  ” ir persona vai struktūra, kuras funkcijās
  , tostarp pagaidu kārtā,
  ietilpst parādniekam atsavināto aktīvu pārvaldīšana
  — kas var būt pilnā apmērā vai daļēja —
  vai likvidācija vai viņa darbību pārraudzība. Šīs personas vai struktūras ir uzskaitītas C pielikumā;

ii)

parādnieks, kurš ir valdījumā, ja netiek iecelts likvidators vai parādnieka pilnvaras netiek nodotas likvidatoram.
  [Gr. 17]

| ba) | “parādnieks valdījumā” ir parādnieks, attiecībā uz kuru ir sākta maksātnespējas procedūra, kas nav saistīta ar tiesību un pienākumu pilnīgu nodošanu parādnieka aktīvu pārvaldīšanas nolūkā maksātnespējas pārstāvim, un kurā tādēļ parādnieks saglabā vismaz daļēju kontroli pār saviem aktīviem un lietām; [Gr. 18] |
| --- | --- |

ba)

“parādnieks valdījumā” ir parādnieks, attiecībā uz kuru ir sākta maksātnespējas procedūra, kas nav saistīta ar tiesību un pienākumu pilnīgu nodošanu parādnieka aktīvu pārvaldīšanas nolūkā maksātnespējas pārstāvim, un kurā tādēļ parādnieks saglabā vismaz daļēju kontroli pār saviem aktīviem un lietām; [Gr. 18]

| c) | “tiesa” ir tiesu iestāde vai cita kompetenta iestāde kādā dalībvalstī, kas ir pilnvarota sākt maksātnespējas procedūras, apstiprināt to sākšanu vai pieņemt lēmumus šādās procedūrās; |
| --- | --- |

c)

“tiesa” ir tiesu iestāde vai cita kompetenta iestāde kādā dalībvalstī, kas ir pilnvarota sākt maksātnespējas procedūras, apstiprināt to sākšanu vai pieņemt lēmumus šādās procedūrās;

| d) | “nolēmums, ar ko sāk maksātnespējas procedūru” ir






  i) | tiesas lēmums sākt maksātnespējas procedūru vai apstiprināt šādas procedūras sākšanu un |
| --- | --- | --- |

d)

“nolēmums, ar ko sāk maksātnespējas procedūru” ir

i)

tiesas lēmums sākt maksātnespējas procedūru vai apstiprināt šādas procedūras sākšanu un

| ii) | tiesas lēmums par pagaidu likvidatora

  maksātnespējas pārstāvja
  iecelšanu. |
| --- | --- |

ii)

tiesas lēmums par pagaidu likvidatora

  maksātnespējas pārstāvja
  iecelšanu.

| e) | “procedūras sākšanas laiks” ir laiks, kurā nolēmums par maksātnespējas procedūras sākšanu stājas spēkā neatkarīgi no tā, vai tas ir galīgais nolēmums;

  galīgs
  ; [Gr. 20] |
| --- | --- |

e)

“procedūras sākšanas laiks” ir laiks, kurā nolēmums par maksātnespējas procedūras sākšanu stājas spēkā neatkarīgi no tā, vai tas ir galīgais nolēmums;

  galīgs
  ; [Gr. 20]

| f) | “dalībvalsts, kurā atrodas aktīvi” ir:






  i) | attiecībā uz materiālu īpašumu – dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas īpašums, |
| --- | --- | --- |

f)

“dalībvalsts, kurā atrodas aktīvi” ir:

i)

attiecībā uz materiālu īpašumu – dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas īpašums,

| ii) | attiecībā uz tādu īpašumu un īpašumtiesībām, kas reģistrējamas publiskā reģistrā, –dalībvalsts, kuras iestādē tiek glabāts reģistrs, |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz tādu īpašumu un īpašumtiesībām, kas reģistrējamas publiskā reģistrā, –dalībvalsts, kuras iestādē tiek glabāts reģistrs,

| iii) | attiecībā uz uzņēmuma reģistrētajām akcijām – dalībvalsts, kuras teritorijā ir akcijas emitējušā uzņēmuma juridiskā adrese, |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz uzņēmuma reģistrētajām akcijām – dalībvalsts, kuras teritorijā ir akcijas emitējušā uzņēmuma juridiskā adrese,

| iv) | attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus nodod saskaņā ar finanšu nodrošinājuma līgumu un uz kuriem īpašumtiesības apliecinātas ar ierakstiem reģistrā vai kontā, ko tur starpnieks vai kas tiek turēts tā vārdā (reģistrēti vērtspapīri), – dalībvalsts, kurā atrodas attiecīgais reģistrs vai konts, kurā izdarīti ieraksti, |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus nodod saskaņā ar finanšu nodrošinājuma līgumu un uz kuriem īpašumtiesības apliecinātas ar ierakstiem reģistrā vai kontā, ko tur starpnieks vai kas tiek turēts tā vārdā (reģistrēti vērtspapīri), – dalībvalsts, kurā atrodas attiecīgais reģistrs vai konts, kurā izdarīti ieraksti,

| v) | attiecībā uz naudas līdzekļiem, ko glabā kredītiestādes kontos, – dalībvalsts, kas norādīta konta IBAN, |
| --- | --- |

v)

attiecībā uz naudas līdzekļiem, ko glabā kredītiestādes kontos, – dalībvalsts, kas norādīta konta IBAN,

| vi) | attiecībā uz prasījumiem, kas neattiecas uz v) apakšpunktā minētajiem aktīviem, pret trešajām personām – dalībvalsts, kuras teritorijā trešajai personai, kam tie jāpilda, ir galveno interešu centrs, kā noteikts 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

vi)

attiecībā uz prasījumiem, kas neattiecas uz v) apakšpunktā minētajiem aktīviem, pret trešajām personām – dalībvalsts, kuras teritorijā trešajai personai, kam tie jāpilda, ir galveno interešu centrs, kā noteikts 3. panta 1. punktā;

| g) | “uzņēmums” ir visas darbību vietas, kur parādnieks veic pastāvīgu saimniecisko darbību ar personālu un aktīviem
  vai pakalpojumiem vai ir to veicis trīs mēnešus pirms pieprasījuma sākt galvenās maksātnespējas procedūras
  ; [Gr. 21] |
| --- | --- |

g)

“uzņēmums” ir visas darbību vietas, kur parādnieks veic pastāvīgu saimniecisko darbību ar personālu un aktīviem
  vai pakalpojumiem vai ir to veicis trīs mēnešus pirms pieprasījuma sākt galvenās maksātnespējas procedūras
  ; [Gr. 21]

| ga) | “rīcība, kas tieši izriet no maksātnespējas procedūras un ir cieši saistīta ar to” ir darbība, kas vērsta uz to, lai iegūtu spriedumu, ko pēc tā būtības nevar vai arī nevarētu iegūt ārpus maksātnespējas procedūras vai neatkarīgi no tās un kas ir pieļaujami tikai tad, ja maksātnespējas procedūra tiek izskatīta; [Gr. 22] |
| --- | --- |

ga)

“rīcība, kas tieši izriet no maksātnespējas procedūras un ir cieši saistīta ar to” ir darbība, kas vērsta uz to, lai iegūtu spriedumu, ko pēc tā būtības nevar vai arī nevarētu iegūt ārpus maksātnespējas procedūras vai neatkarīgi no tās un kas ir pieļaujami tikai tad, ja maksātnespējas procedūra tiek izskatīta; [Gr. 22]

| gb) | “noslēguma ieskaita noteikums” ir līguma noteikums, uz kura pamata, iestājoties notikumam, kas noteikumā iepriekš paredzēts attiecībā uz līgumslēdzēju pusi, abu pušu savstarpējās saistības, kas ietvertas noteikumā, neatkarīgi no tā, vai tās tajā laikā pienākas un jāsamaksā, tiek automātiski vai pēc vienas puses izvēles vai nu pārjaunojot, izbeidzot, vai citādā veidā reducētas vai aizstātas ar vienu tīro saistību, kura pārstāv apvienoto saistību kopējo vērtību, kas pēc tam pienākas un jāsamaksā vienai pusei attiecībā pret otru; [Gr. 23] |
| --- | --- |

gb)

“noslēguma ieskaita noteikums” ir līguma noteikums, uz kura pamata, iestājoties notikumam, kas noteikumā iepriekš paredzēts attiecībā uz līgumslēdzēju pusi, abu pušu savstarpējās saistības, kas ietvertas noteikumā, neatkarīgi no tā, vai tās tajā laikā pienākas un jāsamaksā, tiek automātiski vai pēc vienas puses izvēles vai nu pārjaunojot, izbeidzot, vai citādā veidā reducētas vai aizstātas ar vienu tīro saistību, kura pārstāv apvienoto saistību kopējo vērtību, kas pēc tam pienākas un jāsamaksā vienai pusei attiecībā pret otru; [Gr. 23]

| h) | “vietējie kreditori” ir kreditori, kuru prasījumi pret parādnieku radās tāda uzņēmuma darbības dēļ, kas atrodas dalībvalstī, kura nav tā dalībvalsts, kurā atrodas parādnieka galveno interešu centrs; |
| --- | --- |

h)

“vietējie kreditori” ir kreditori, kuru prasījumi pret parādnieku radās tāda uzņēmuma darbības dēļ, kas atrodas dalībvalstī, kura nav tā dalībvalsts, kurā atrodas parādnieka galveno interešu centrs;

| i) | “uzņēmumu grupa” ir uzņēmumu kopums, kas sastāv no mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem

  mātesuzņēmums un visi tā meitasuzņēmumi
  ; [Gr. 24] |
| --- | --- |

i)

“uzņēmumu grupa” ir uzņēmumu kopums, kas sastāv no mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem

  mātesuzņēmums un visi tā meitasuzņēmumi
  ; [Gr. 24]

| j) | “mātesuzņēmums” ir uzņēmums, kurš
  kontrolē vienu vai vairākus meitasuzņēmumus. Uzņēmumu, kas sagatavo konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES

   (*9)

  , uzskata par mātesuzņēmumu. [Gr. 25]








  i) | ir ar akcionāru vai dalībnieku balsstiesību vairākumu citā uzņēmumā (“meitasuzņēmumā”); vai |
| --- | --- | --- |

j)

“mātesuzņēmums” ir uzņēmums, kurš
  kontrolē vienu vai vairākus meitasuzņēmumus. Uzņēmumu, kas sagatavo konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES

   (*9)

  , uzskata par mātesuzņēmumu. [Gr. 25]

i)

ir ar akcionāru vai dalībnieku balsstiesību vairākumu citā uzņēmumā (“meitasuzņēmumā”); vai

| ii) | ir meitasuzņēmuma akcionārs vai dalībnieks un kuram ir tiesības








  aa) | iecelt vai atstādināt lielāko daļu meitasuzņēmuma pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūru dalībnieku; vai |
| --- | --- | --- |

ii)

ir meitasuzņēmuma akcionārs vai dalībnieks un kuram ir tiesības

aa)

iecelt vai atstādināt lielāko daļu meitasuzņēmuma pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūru dalībnieku; vai

| bb) | izmantot dominējošu stāvokli pār meitasuzņēmumu saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar minēto meitasuzņēmumu, vai noteikumiem statūtos.; |
| --- | --- |

bb)

izmantot dominējošu stāvokli pār meitasuzņēmumu saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar minēto meitasuzņēmumu, vai noteikumiem statūtos.;

| ja) | “būtiskās funkcijas grupas ietvaros” ir










  (i) | spēja pirms maksātnespējas procedūras sākšanas attiecībā uz kādu grupas locekli pieņemt un realizēt lēmumus ar stratēģisku nozīmi attiecībā uz grupu vai tās daļām vai |
| --- | --- | --- |

ja)

“būtiskās funkcijas grupas ietvaros” ir

(i)

spēja pirms maksātnespējas procedūras sākšanas attiecībā uz kādu grupas locekli pieņemt un realizēt lēmumus ar stratēģisku nozīmi attiecībā uz grupu vai tās daļām vai

| (ii) | saimnieciskā nozīme grupā, kas par tādu tie uzskatīta, ja grupas dalībnieks vai dalībnieki sedz vismaz 10 procentus no kopējā un konsolidētā apgrozījuma konsolidētajā bilancē. |
| --- | --- |

(ii)

saimnieciskā nozīme grupā, kas par tādu tie uzskatīta, ja grupas dalībnieks vai dalībnieki sedz vismaz 10 procentus no kopējā un konsolidētā apgrozījuma konsolidētajā bilancē.

(*7)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).
  "

(*8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).
  "

(*9)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).” [Gr. 26]"

| (22) | 3. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Tās dalībvalsts tiesas, kuras teritorijā atrodas parādnieka galveno interešu centrs, piekritībā ir sākt maksātnespējas procedūras (“galvenās procedūras”). Galveno interešu centrs ir vieta, kur parādnieks regulāri pārvalda savas intereses
  vismaz trīs mēnešus pirms maksātnespējas procedūras vai pagaidu procedūras sākšanas
  un kas ir pieejama trešajām personām. [Gr. 27]

  Sabiedrības vai juridiskas personas gadījumā juridisko adresi uzskata par galveno interešu centru, ja nav pierādījumu pretējam.
  Privātpersonas gadījumā, kas nodarbojas ar neatkarīgu saimniecisko darbību vai profesionālo darbību, galveno interešu centrs ir privātpersonas galvenā darbības vieta; jebkuras citas privātpersonas gadījumā galveno interešu centrs ir privātpersonas pastāvīgā dzīvesvieta.” |
| --- | --- | --- |

(22)

3. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Tās dalībvalsts tiesas, kuras teritorijā atrodas parādnieka galveno interešu centrs, piekritībā ir sākt maksātnespējas procedūras (“galvenās procedūras”). Galveno interešu centrs ir vieta, kur parādnieks regulāri pārvalda savas intereses
  vismaz trīs mēnešus pirms maksātnespējas procedūras vai pagaidu procedūras sākšanas
  un kas ir pieejama trešajām personām. [Gr. 27]

Sabiedrības vai juridiskas personas gadījumā juridisko adresi uzskata par galveno interešu centru, ja nav pierādījumu pretējam.

Privātpersonas gadījumā, kas nodarbojas ar neatkarīgu saimniecisko darbību vai profesionālo darbību, galveno interešu centrs ir privātpersonas galvenā darbības vieta; jebkuras citas privātpersonas gadījumā galveno interešu centrs ir privātpersonas pastāvīgā dzīvesvieta.”

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ja
  ir izdots spriedums, kas sāk
  maksātnespējas procedūras ir sāktas

  procedūru
  saskaņā ar 1. punktu, visas procedūras, kas pēc tam sāktas saskaņā ar 2. punktu, ir sekundāras procedūras. Tādā gadījumā attiecīgais brīdis, lai novērtētu, vai parādniekam pieder uzņēmums citā dalībvalstī, ir galvenās procedūras sākšanas datums.”; [Gr. 28] |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja
  ir izdots spriedums, kas sāk
  maksātnespējas procedūras ir sāktas

  procedūru
  saskaņā ar 1. punktu, visas procedūras, kas pēc tam sāktas saskaņā ar 2. punktu, ir sekundāras procedūras. Tādā gadījumā attiecīgais brīdis, lai novērtētu, vai parādniekam pieder uzņēmums citā dalībvalstī, ir galvenās procedūras sākšanas datums.”; [Gr. 28]

| (23) | iekļauj šādus pantus:
  “3.a pants
  Saistīto prasību piekritība
  1.   Dalībvalsts, kuras teritorijā saskaņā ar 3. pantu ir sāktas maksātnespējas procedūras, tiesu piekritībā ir izskatīt prasības, kas tieši izriet no maksātnespējas procedūrām vai ir cieši saistītas ar tām.
  2.   Ja 1. punktā minētās prasības ir saistītas ar prasībām civillietās un komerclietās pret to pašu atbildētāju, likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  var celt abas prasības tās dalībvalsts tiesās, kuras teritorijā atrodas atbildētāja domicils, vai gadījumā, ja prasība ir celta pret vairākiem atbildētājiem – tās dalībvalsts tiesās, kuras teritorijā atrodas viena no atbildētājiem domicils, ja vien tas ir attiecīgās tiesas piekritībā saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulā (EK

  ES
  ) Nr. 44/2001

  1215/2012

   (*10) paredzētajiem noteikumiem. [Gr. 29]

  3.   Šajā pantā

  Šā panta 2. punktā
  prasības uzskata par saistītām, ja tās ir tik cieši saistītas, ka ir lietderīgi tās izskatīt un izlemt kopā, lai novērstu nesavienojamu spriedumu risku, ko rada atsevišķa tiesvedība. [Gr. 30]

  3.b pants
  Piekritības pārbaude; pārsūdzības tiesības
  1.   Tiesa, kurā iesniegts pieteikums sākt maksātnespējas procedūru, ex officio pārbauda, vai tas ir tās piekritībā saskaņā ar 3. pantu. Nolēmumā, ar ko sāk maksātnespējas procedūru, norāda pamatojumu, uz kuru balstās piekritība minētajai tiesai, un jo īpaši to, vai piekritība balstās uz 3. panta 1. vai 2. punktu.

  2.   Ja maksātnespējas procedūra saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir sākta bez tiesas lēmuma, šādā procedūrā ieceltais likvidators pārbauda, vai tas ir dalībvalsts, kurā izskata minētās procedūras, piekritībā saskaņā ar 3. pantu. Ja tas ir attiecīgās valsts piekritībā, likvidators norāda pamatojumu, uz kuru balstās piekritība, un jo īpaši to, vai piekritība balstās uz 3. panta 1. vai 2. punktu.
  [Gr. 31]

  3.   Jebkuram kreditoram vai ieinteresētajai pusei, kuras pastāvīgā dzīvesvieta, domicils vai juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, kas nav procedūras sākšanas valsts, ir tiesības apstrīdēt lēmumu par galvenās procedūras sākšanu, Tiesa, kas sāk galveno procedūru, vai likvidators šādus kreditorus, ja tie ir zināmi, informē par lēmumu laikus, lai sniegtu viņiem iespēju to apstrīdēt

  pamatojoties uz starptautisko jurisdikciju, trīs nedēļu laikā pēc tam, kad datums, kad uzsāk maksātnespējas procedūru, ir darīts publiski pieejams saskaņā ar 20.a panta a) punktu
  ."; [Gr. 32]


  (*10)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regula (ES) Nr. 1215/2012 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 351, 20.12.2012.).”
  " |
| --- | --- |

(23)

iekļauj šādus pantus:

“3.a pants

Saistīto prasību piekritība

1.   Dalībvalsts, kuras teritorijā saskaņā ar 3. pantu ir sāktas maksātnespējas procedūras, tiesu piekritībā ir izskatīt prasības, kas tieši izriet no maksātnespējas procedūrām vai ir cieši saistītas ar tām.

2.   Ja 1. punktā minētās prasības ir saistītas ar prasībām civillietās un komerclietās pret to pašu atbildētāju, likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  var celt abas prasības tās dalībvalsts tiesās, kuras teritorijā atrodas atbildētāja domicils, vai gadījumā, ja prasība ir celta pret vairākiem atbildētājiem – tās dalībvalsts tiesās, kuras teritorijā atrodas viena no atbildētājiem domicils, ja vien tas ir attiecīgās tiesas piekritībā saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulā (EK

  ES
  ) Nr. 44/2001

  1215/2012

   (*10) paredzētajiem noteikumiem. [Gr. 29]

3.   Šajā pantā

  Šā panta 2. punktā
  prasības uzskata par saistītām, ja tās ir tik cieši saistītas, ka ir lietderīgi tās izskatīt un izlemt kopā, lai novērstu nesavienojamu spriedumu risku, ko rada atsevišķa tiesvedība. [Gr. 30]

3.b pants

Piekritības pārbaude; pārsūdzības tiesības

1.   Tiesa, kurā iesniegts pieteikums sākt maksātnespējas procedūru, ex officio pārbauda, vai tas ir tās piekritībā saskaņā ar 3. pantu. Nolēmumā, ar ko sāk maksātnespējas procedūru, norāda pamatojumu, uz kuru balstās piekritība minētajai tiesai, un jo īpaši to, vai piekritība balstās uz 3. panta 1. vai 2. punktu.

2.   Ja maksātnespējas procedūra saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir sākta bez tiesas lēmuma, šādā procedūrā ieceltais likvidators pārbauda, vai tas ir dalībvalsts, kurā izskata minētās procedūras, piekritībā saskaņā ar 3. pantu. Ja tas ir attiecīgās valsts piekritībā, likvidators norāda pamatojumu, uz kuru balstās piekritība, un jo īpaši to, vai piekritība balstās uz 3. panta 1. vai 2. punktu.
  [Gr. 31]

3.   Jebkuram kreditoram vai ieinteresētajai pusei, kuras pastāvīgā dzīvesvieta, domicils vai juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, kas nav procedūras sākšanas valsts, ir tiesības apstrīdēt lēmumu par galvenās procedūras sākšanu, Tiesa, kas sāk galveno procedūru, vai likvidators šādus kreditorus, ja tie ir zināmi, informē par lēmumu laikus, lai sniegtu viņiem iespēju to apstrīdēt

  pamatojoties uz starptautisko jurisdikciju, trīs nedēļu laikā pēc tam, kad datums, kad uzsāk maksātnespējas procedūru, ir darīts publiski pieejams saskaņā ar 20.a panta a) punktu
  ."; [Gr. 32]

(*10)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regula (ES) Nr. 1215/2012 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 351, 20.12.2012.).”
  "

| (24) | regulas 4. panta 2. punkta m) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “m) | noteikumus attiecībā uz to juridisko aktu spēkā neesamību, atzīšanu par spēkā neesošiem un nepiemērošanu, kas kaitē kreditoru kopumam.”; |
| --- | --- | --- |

(24)

regulas 4. panta 2. punkta m) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“m)

noteikumus attiecībā uz to juridisko aktu spēkā neesamību, atzīšanu par spēkā neesošiem un nepiemērošanu, kas kaitē kreditoru kopumam.”;

| (25) | iekļauj šādu pantu:
  “6.a pants

  Mijieskaita nolīgumi

  Noslēguma ieskaita noteikumi



  Mijieskaita nolīgumus

  Ja viena līgumslēdzēja puse līgumam, kas satur noslēguma ieskaita noteikumu, ir iestāde, uz ko attiecas Direktīva 2001/24/EK, šādu noslēguma ieskaita noteikumu
  reglamentē vienīgi tie līgumtiesību akti, kuros paredzēti šādi nolīgumi;

  kas reglamentē šādu noteikumu
  .”[Gr. 33] |
| --- | --- |

(25)

iekļauj šādu pantu:

“6.a pants

Mijieskaita nolīgumi

  Noslēguma ieskaita noteikumi

Mijieskaita nolīgumus

  Ja viena līgumslēdzēja puse līgumam, kas satur noslēguma ieskaita noteikumu, ir iestāde, uz ko attiecas Direktīva 2001/24/EK, šādu noslēguma ieskaita noteikumu
  reglamentē vienīgi tie līgumtiesību akti, kuros paredzēti šādi nolīgumi;

  kas reglamentē šādu noteikumu
  .”[Gr. 33]

| (26) | iekļauj šādu pantu:
  “10.a pants
  Apstiprināšanas prasības saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem
  Ja dalībvalstu tiesību aktos par maksātnespējas procedūru sekām attiecībā uz 8. un 10. pantā minētajiem līgumiem paredzēts, ka līgumu var izbeigt vai grozīt tikai ar tiesas, kas sākusi maksātnespējas procedūru, atļauju, bet attiecīgajā dalībvalstī nav sākta maksātnespējas procedūra, tiesa, kas sākusi maksātnespējas procedūru, ir tiesīga apstiprināt minēto līgumu izbeigšanu vai grozīšanu.”; |
| --- | --- |

(26)

iekļauj šādu pantu:

“10.a pants

Apstiprināšanas prasības saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem

Ja dalībvalstu tiesību aktos par maksātnespējas procedūru sekām attiecībā uz 8. un 10. pantā minētajiem līgumiem paredzēts, ka līgumu var izbeigt vai grozīt tikai ar tiesas, kas sākusi maksātnespējas procedūru, atļauju, bet attiecīgajā dalībvalstī nav sākta maksātnespējas procedūra, tiesa, kas sākusi maksātnespējas procedūru, ir tiesīga apstiprināt minēto līgumu izbeigšanu vai grozīšanu.”;

| (26a) | Regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:


  “12. pants

  Kopienas

  Vienota spēka Eiropas
  patenti un
  Kopienas
  preču zīmes
  Šīs regulas mērķiem Kopienas

  piemērošanas nolūkā vienāda spēka Eiropas
  patentu, Kopienas preču zīmi vai citas līdzīgas tiesības, kas noteiktas ar Kopienas tiesību aktiem, var iekļaut tikai procedūrās, kas minētas 3. panta 1. punktā.” [Gr. 34] |
| --- | --- |

(26a)

Regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

“12. pants

Kopienas

  Vienota spēka Eiropas
  patenti un
  Kopienas
  preču zīmes

Šīs regulas mērķiem Kopienas

  piemērošanas nolūkā vienāda spēka Eiropas
  patentu, Kopienas preču zīmi vai citas līdzīgas tiesības, kas noteiktas ar Kopienas tiesību aktiem, var iekļaut tikai procedūrās, kas minētas 3. panta 1. punktā.” [Gr. 34]

| (27) | Nolīguma 15. pantu aizstāj ar šādu:
  “15. pants
  Maksātnespējas procedūru sekas attiecībā uz tiesvedībā vai šķīrējtiesas procesā esošām lietām
  Maksātnespējas procedūru sekas attiecībā uz tiesvedībā vai šķīrējtiesas procesā esošām lietām, kas attiecas uz parādniekam atsavinātiem aktīviem vai tiesībām, regulē vienīgi tās dalībvalsts tiesību akti, kurā lieta ir nodota tiesā vai kurā notiek šķīrējtiesas process.”; |
| --- | --- |

(27)

Nolīguma 15. pantu aizstāj ar šādu:

“15. pants

Maksātnespējas procedūru sekas attiecībā uz tiesvedībā vai šķīrējtiesas procesā esošām lietām

Maksātnespējas procedūru sekas attiecībā uz tiesvedībā vai šķīrējtiesas procesā esošām lietām, kas attiecas uz parādniekam atsavinātiem aktīviem vai tiesībām, regulē vienīgi tās dalībvalsts tiesību akti, kurā lieta ir nodota tiesā vai kurā notiek šķīrējtiesas process.”;

| (28) | direktīvas 18. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Tādas tiesas ieceltais likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  , kam ir piekritība saskaņā ar 3. panta 1. punktu,
  vai tādas procedūras gadījumā, kad parādnieks ir valdījumā, saskaņā ar šo jurisdikciju, vai nu maksātnespējas pārstāvis, vai arī parādnieks
  var īstenot citā dalībvalstī visas viņam uzticētās pilnvaras, kas viņam piešķirtas ar procedūras sākšanas valsts tiesību aktiem, ja šajā citā valstī nav sāktas citas maksātnespējas procedūras vai, gluži pretēji, nav veikti nodrošināšanas pasākumi pēc lūguma sākt maksātnespējas procedūru šajā valstī. Saskaņā ar 5. un 7. pantu viņš, cita starpā, var pārvietot parādnieka aktīvus no tās dalībvalsts teritorijas, kurā tie atrodas. Viņš var arī dot
  piemērojamas un saistošas
  garantijas, ka galvenajā procedūrā tiks ievērotas sadales un prioritātes tiesības, kas vietējiem kreditoriem būtu gadījumā, ja tiktu sāktas sekundārās procedūras.
  Šādas garantijas precizē faktiskos pieņēmumus, uz kuriem tās ir pamatotas, jo īpaši attiecībā uz vietējo prasību sadalījumu prioritātes un ranga sistēmā saskaņā ar likumu, kas reglamentē sekundāro procedūru, sadalāmo aktīvu vērtību sekundārajās procedūrās, pieejamās iespējas realizēt šādu vērtību, to kreditoru īpatsvaru pamata lietā, kas piedalās sekundārajā procedūrā, un izmaksas, kas būtu radušās, uzsākot sekundāro procedūru.

  Uz Šādām garantijām attiecas valsts, kurā sāktas galvenās procedūras,

  paredzētās
  formālās prasības, ja tādas eksistē, un tās ir izpildāmas un saistošas attiecībā uz īpašumu

  nosaka tās valsts tiesību akti, kurā uzsāk galveno procedūru
  .”; [Gr. 35] |
| --- | --- | --- |

(28)

direktīvas 18. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Tādas tiesas ieceltais likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  , kam ir piekritība saskaņā ar 3. panta 1. punktu,
  vai tādas procedūras gadījumā, kad parādnieks ir valdījumā, saskaņā ar šo jurisdikciju, vai nu maksātnespējas pārstāvis, vai arī parādnieks
  var īstenot citā dalībvalstī visas viņam uzticētās pilnvaras, kas viņam piešķirtas ar procedūras sākšanas valsts tiesību aktiem, ja šajā citā valstī nav sāktas citas maksātnespējas procedūras vai, gluži pretēji, nav veikti nodrošināšanas pasākumi pēc lūguma sākt maksātnespējas procedūru šajā valstī. Saskaņā ar 5. un 7. pantu viņš, cita starpā, var pārvietot parādnieka aktīvus no tās dalībvalsts teritorijas, kurā tie atrodas. Viņš var arī dot
  piemērojamas un saistošas
  garantijas, ka galvenajā procedūrā tiks ievērotas sadales un prioritātes tiesības, kas vietējiem kreditoriem būtu gadījumā, ja tiktu sāktas sekundārās procedūras.
  Šādas garantijas precizē faktiskos pieņēmumus, uz kuriem tās ir pamatotas, jo īpaši attiecībā uz vietējo prasību sadalījumu prioritātes un ranga sistēmā saskaņā ar likumu, kas reglamentē sekundāro procedūru, sadalāmo aktīvu vērtību sekundārajās procedūrās, pieejamās iespējas realizēt šādu vērtību, to kreditoru īpatsvaru pamata lietā, kas piedalās sekundārajā procedūrā, un izmaksas, kas būtu radušās, uzsākot sekundāro procedūru.

  Uz Šādām garantijām attiecas valsts, kurā sāktas galvenās procedūras,

  paredzētās
  formālās prasības, ja tādas eksistē, un tās ir izpildāmas un saistošas attiecībā uz īpašumu

  nosaka tās valsts tiesību akti, kurā uzsāk galveno procedūru
  .”; [Gr. 35]

| b) | panta 3. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Šajās pilnvarās var neietilpt piespiedu pasākumi, ja vien tiesa to nepieprasa, vai tiesības lemt par tiesvedību vai strīdiem.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

“Šajās pilnvarās var neietilpt piespiedu pasākumi, ja vien tiesa to nepieprasa, vai tiesības lemt par tiesvedību vai strīdiem.”;

| (29) | iekļauj šādus pantus:
  “20.a pants
  Maksātnespējas reģistru izveide
  Dalībvalstis izveido un uztur savā teritorijā vienu vai vairākus reģistrus, kuros bez maksas internetā ir publiski pieejama šāda informācija (“maksātnespējas reģistri”):






  a) | maksātnespējas procedūru sākšanas datums; |
| --- | --- | --- |

(29)

iekļauj šādus pantus:

“20.a pants

Maksātnespējas reģistru izveide

Dalībvalstis izveido un uztur savā teritorijā vienu vai vairākus reģistrus, kuros bez maksas internetā ir publiski pieejama šāda informācija (“maksātnespējas reģistri”):

a)

maksātnespējas procedūru sākšanas datums;

| b) | tiesa, kas sākusi maksātnespējas procedūras, un identifikācijas numurs, ja tāds ir; |
| --- | --- |

b)

tiesa, kas sākusi maksātnespējas procedūras, un identifikācijas numurs, ja tāds ir;

| c) | sākto maksātnespējas procedūru veids; |
| --- | --- |

c)

sākto maksātnespējas procedūru veids;

| d) | parādnieka vārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

d)

parādnieka vārds vai nosaukums un adrese;

| da) | ja parādnieks ir uzņēmums, uzņēmuma numurs un tā juridiskā adrese; [Gr. 36] |
| --- | --- |

da)

ja parādnieks ir uzņēmums, uzņēmuma numurs un tā juridiskā adrese; [Gr. 36]

| e) | procedūrās ieceltā likvidatora

  maksātnespējas pārstāvja
  , ja tāds ir, vārds; |
| --- | --- |

e)

procedūrās ieceltā likvidatora

  maksātnespējas pārstāvja
  , ja tāds ir, vārds;

| f) | prasījumu iesniegšanas termiņš; |
| --- | --- |

f)

prasījumu iesniegšanas termiņš;

| g) | lēmums par maksātnespējas procedūru sākšanu; |
| --- | --- |

g)

lēmums par maksātnespējas procedūru sākšanu;

| h) | lēmums par likvidatora

  maksātnespējas pārstāvja
  iecelšanu, ja tas ir atsevišķs lēmums un nav iekļauts g) punktā minētajā lēmumā; |
| --- | --- |

h)

lēmums par likvidatora

  maksātnespējas pārstāvja
  iecelšanu, ja tas ir atsevišķs lēmums un nav iekļauts g) punktā minētajā lēmumā;

| i) | galveno procedūru izbeigšanas datums. |
| --- | --- |

i)

galveno procedūru izbeigšanas datums.

20.b pants

Maksātnespējas reģistru savstarpējā savienojamība

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem izveido decentralizētu sistēmu maksātnespējas reģistru savstarpējai savienojamībai. Minētā sistēma sastāv no maksātnespējas reģistriem un Eiropas e-tiesiskuma portāla, kas ir centrāls elektroniskās piekļuves punkts sistēmas informācijai. Lai padarītu pieejamu 20.a pantā minēto informāciju, sistēma nodrošina meklēšanas pakalpojumu visās Savienības oficiālajās valodās.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 45.b panta 3. punktā minēto procedūru līdz ... (*11) pieņem:

| — | tehnisko specifikāciju, kurā noteiktas saziņas un informācijas apmaiņas elektroniskā veidā metodes, pamatojoties uz izveidoto maksātnespējas reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas saskarnes specifikāciju, |
| --- | --- |

—

tehnisko specifikāciju, kurā noteiktas saziņas un informācijas apmaiņas elektroniskā veidā metodes, pamatojoties uz izveidoto maksātnespējas reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas saskarnes specifikāciju,

| — | tehniskos pasākumus, kas attiecībā uz informācijas paziņošanu un izplatīšanu maksātnespējas reģistru savstarpējās savienojamības sistēmā nodrošina informācijas tehnoloģijas drošības minimuma standartus, |
| --- | --- |

—

tehniskos pasākumus, kas attiecībā uz informācijas paziņošanu un izplatīšanu maksātnespējas reģistru savstarpējās savienojamības sistēmā nodrošina informācijas tehnoloģijas drošības minimuma standartus,

| — | minimuma kritērijus attiecībā uz Eiropas e-tiesiskuma portāla sniegtajiem meklēšanas pakalpojumiem, pamatojoties uz 20.a pantā minēto informāciju, |
| --- | --- |

—

minimuma kritērijus attiecībā uz Eiropas e-tiesiskuma portāla sniegtajiem meklēšanas pakalpojumiem, pamatojoties uz 20.a pantā minēto informāciju,

| — | minimuma kritērijus attiecībā uz šādu meklēšanas darbību rezultātu uzrādīšanu, pamatojoties uz 20.a pantā minēto informāciju, |
| --- | --- |

—

minimuma kritērijus attiecībā uz šādu meklēšanas darbību rezultātu uzrādīšanu, pamatojoties uz 20.a pantā minēto informāciju,

| — | savstarpējās savienojamības sistēmas sniegto pakalpojumu pieejamības noteikumus un tehniskos nosacījumus, un |
| --- | --- |

—

savstarpējās savienojamības sistēmas sniegto pakalpojumu pieejamības noteikumus un tehniskos nosacījumus, un

| — | glosāriju, kurā iekļauts A pielikumā uzskaitīto maksātnespējas procedūru valstīs īss paskaidrojums. |
| --- | --- |

—

glosāriju, kurā iekļauts A pielikumā uzskaitīto maksātnespējas procedūru valstīs īss paskaidrojums.

20.c pants

Maksātnespējas reģistru izveides un savstarpējās savienojamības izveides izmaksas

1.   Maksātnespējas reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas izveidi un turpmāku attīstību finansē no Savienības vispārējā budžeta līdzekļiem.

2.   Katra dalībvalsts sedz izmaksas, kas rodas, pielāgojot valsts maksātnespējas reģistrus tādā veidā, lai tie būtu savienojami ar Eiropas e-tiesiskuma portālu, un izmaksas, kas rodas, pārvaldot, lietojot un uzturot minēto reģistru.

20.d pants

Maksātnespējas procedūru reģistrēšana

Ja ir sāktas galvenās vai sekundārās procedūras attiecībā uz uzņēmumu, juridisku personu vai privātpersonu, kura nodarbojas ar neatkarīgu saimniecisko darbību vai profesionālo darbību, tiesa, kas sākusi maksātnespējas procedūras nodrošina, ka 20.a pantā minētā informācija nekavējoties tiek publicēta tās valsts maksātnespējas reģistrā, kurā sāktas procedūras.
  Dalībvalstis nosaka procedūras izslēgšanai no maksātnespējas reģistra.
  ”[Gr. 37]

| (30) | regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:
  “21. pants
  Publicēšana citā dalībvalstī
  1.   Līdz brīdim, kad būs izveidota 20.b pantā minētā maksātnespējas reģistru savstarpējās savienojamības sistēma, likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  pieprasa, lai paziņojumu par nolēmumu, ar ko sāk maksātnespējas procedūru, un vajadzības gadījumā lēmumu par viņa iecelšanu publicē citā dalībvalstī, kurā atrodas parādnieka uzņēmums, saskaņā ar minētajā valstī noteikto publicēšanas kārtību. Šādā publikācijā norāda iecelto likvidatoru un to, vai piemērotie piekritības noteikumi ir saskaņā ar 3. panta 1. vai 2. punktu

  visu pārējo informāciju, ko paredz 20.a pants
  . [Gr. 38]

  2.   Likvidators

  Maksātnespējas pārstāvis
  var pieprasīt, lai šā panta pirmajā punktā minēto informāciju publicē citā dalībvalstī, kurā atrodas parādnieka aktīvi, vai kreditori
  vai parādnieki
  , saskaņā ar minētajā valstī noteikto kārtību.”; [Gr. 39] |
| --- | --- |

(30)

regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:

“21. pants

Publicēšana citā dalībvalstī

1.   Līdz brīdim, kad būs izveidota 20.b pantā minētā maksātnespējas reģistru savstarpējās savienojamības sistēma, likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  pieprasa, lai paziņojumu par nolēmumu, ar ko sāk maksātnespējas procedūru, un vajadzības gadījumā lēmumu par viņa iecelšanu publicē citā dalībvalstī, kurā atrodas parādnieka uzņēmums, saskaņā ar minētajā valstī noteikto publicēšanas kārtību. Šādā publikācijā norāda iecelto likvidatoru un to, vai piemērotie piekritības noteikumi ir saskaņā ar 3. panta 1. vai 2. punktu

  visu pārējo informāciju, ko paredz 20.a pants
  . [Gr. 38]

2.   Likvidators

  Maksātnespējas pārstāvis
  var pieprasīt, lai šā panta pirmajā punktā minēto informāciju publicē citā dalībvalstī, kurā atrodas parādnieka aktīvi, vai kreditori
  vai parādnieki
  , saskaņā ar minētajā valstī noteikto kārtību.”; [Gr. 39]

| (31) | regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:
  “22. pants
  Reģistrācija citas valsts publiskajos reģistros
  Līdz brīdim, kad tiks izveidota 20.b pantā minētā maksātnespējas reģistru savstarpējās savienojamības sistēma, likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  pieprasa, lai 21. pantā minētos lēmumus publicē zemesgrāmatā, tirdzniecības reģistrā vai kādā citā publiskajā reģistrā citā dalībvalstī, kurā atrodas parādnieka uzņēmums, kas reģistrēts minētās dalībvalsts publiskajā reģistrā. Likvidators

  Maksātnespējas pārstāvis
  var pieprasīt veikt šādu publikāciju citās dalībvalstīs.”; |
| --- | --- |

(31)

regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:

“22. pants

Reģistrācija citas valsts publiskajos reģistros

Līdz brīdim, kad tiks izveidota 20.b pantā minētā maksātnespējas reģistru savstarpējās savienojamības sistēma, likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  pieprasa, lai 21. pantā minētos lēmumus publicē zemesgrāmatā, tirdzniecības reģistrā vai kādā citā publiskajā reģistrā citā dalībvalstī, kurā atrodas parādnieka uzņēmums, kas reģistrēts minētās dalībvalsts publiskajā reģistrā. Likvidators

  Maksātnespējas pārstāvis
  var pieprasīt veikt šādu publikāciju citās dalībvalstīs.”;

| (31a) | regulas 24. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:


  “2.   Ja šādas saistības izpilda pirms
  20.a vai
  21. pantā paredzētās publikācijas, uzskata, ka persona, kas izpilda saistības, nav zinājusi pat maksātnespējas procedūras sākšanu, ja nav pierādījumu par pretējo; ja saistība ir izpildīta pēc šādas publikācijas, uzskata, ka persona, kas izpildījusi saistību, ir zinājusi par procedūras sākšanu, ja nav pierādījumu par pretējo.” [Gr. 40] |
| --- | --- |

(31a)

regulas 24. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja šādas saistības izpilda pirms
  20.a vai
  21. pantā paredzētās publikācijas, uzskata, ka persona, kas izpilda saistības, nav zinājusi pat maksātnespējas procedūras sākšanu, ja nav pierādījumu par pretējo; ja saistība ir izpildīta pēc šādas publikācijas, uzskata, ka persona, kas izpildījusi saistību, ir zinājusi par procedūras sākšanu, ja nav pierādījumu par pretējo.” [Gr. 40]

| (32) | regulas 25. pantu aizstāj ar šādu:
  “25. pants
  Nolēmumu atzīšana un izpilde
  1.   Nolēmumus, ko sniegusi tiesa, kuras nolēmums par procedūra sākšanu ir atzīts saskaņā ar 16. pantu, un kas attiecas uz maksātnespējas procedūras norisi un izbeigšanu, kā arī šajā tiesā apstiprinātos mierizlīgumus atzīst bez turpmākām formalitātēm. Šādus nolēmumus izpilda saskaņā ar Regulas (EK

  ES
  ) Nr. 44/2001 32. 
  1215/2012 39
  . līdz 56. 
  46
  . pantu, izņemot 34. panta 2. punktu. [Gr. 41]

  Pirmo apakšpunktu piemēro arī nolēmumiem, kas izriet tieši no maksātnespējas procedūrām un kas ir cieši saistīti ar tām, pat ja tos sniegusi cita tiesa.
  Pirmo apakšpunktu piemēro arī nolēmumiem attiecībā uz nodrošināšanas pasākumiem, kas veikti pēc pieprasījuma sākt maksātnespējas procedūru vai saistībā ar to.
  2.   Citu nolēmumu atzīšanu un izpildi, kas nav minēti 1. punktā, regulē 1. punktā minētā Regula (ES) Nr. 1215/2012 ar nosacījumu, ka minētā regula ir piemērojama.”; |
| --- | --- |

(32)

regulas 25. pantu aizstāj ar šādu:

“25. pants

Nolēmumu atzīšana un izpilde

1.   Nolēmumus, ko sniegusi tiesa, kuras nolēmums par procedūra sākšanu ir atzīts saskaņā ar 16. pantu, un kas attiecas uz maksātnespējas procedūras norisi un izbeigšanu, kā arī šajā tiesā apstiprinātos mierizlīgumus atzīst bez turpmākām formalitātēm. Šādus nolēmumus izpilda saskaņā ar Regulas (EK

  ES
  ) Nr. 44/2001 32. 
  1215/2012 39
  . līdz 56. 
  46
  . pantu, izņemot 34. panta 2. punktu. [Gr. 41]

Pirmo apakšpunktu piemēro arī nolēmumiem, kas izriet tieši no maksātnespējas procedūrām un kas ir cieši saistīti ar tām, pat ja tos sniegusi cita tiesa.

Pirmo apakšpunktu piemēro arī nolēmumiem attiecībā uz nodrošināšanas pasākumiem, kas veikti pēc pieprasījuma sākt maksātnespējas procedūru vai saistībā ar to.

2.   Citu nolēmumu atzīšanu un izpildi, kas nav minēti 1. punktā, regulē 1. punktā minētā Regula (ES) Nr. 1215/2012 ar nosacījumu, ka minētā regula ir piemērojama.”;

| (33) | regulas 27. pantu aizstāj ar šādu:
  “27. pants
  Procedūru sākšana
  Ja tiesa vienā dalībvalstī ir sākusi galvenās procedūras, kas ir atzītas citā dalībvalstī, šīs citas dalībvalsts tiesa, kurai ir piekritība saskaņā ar 3. panta 2. punktu, var sākt sekundārās maksātnespējas procedūras saskaņā ar šajā nodaļā paredzētajiem noteikumiem. Sekundārās procedūras attiecas tikai uz tiem parādnieka aktīviem, kas atrodas dalībvalstī, kurā šīs procedūras ir sāktas.”; |
| --- | --- |

(33)

regulas 27. pantu aizstāj ar šādu:

“27. pants

Procedūru sākšana

Ja tiesa vienā dalībvalstī ir sākusi galvenās procedūras, kas ir atzītas citā dalībvalstī, šīs citas dalībvalsts tiesa, kurai ir piekritība saskaņā ar 3. panta 2. punktu, var sākt sekundārās maksātnespējas procedūras saskaņā ar šajā nodaļā paredzētajiem noteikumiem. Sekundārās procedūras attiecas tikai uz tiem parādnieka aktīviem, kas atrodas dalībvalstī, kurā šīs procedūras ir sāktas.”;

| (34) | iekļauj šādu pantu:
  “29.a pants
  Lēmums par sekundāro procedūru sākšanu
  1.   Tiesa, kurā iesniegts pieteikums sākt sekundāro procedūru, nekavējoties informē likvidatoru

  maksātnespējas pārstāvi
  galvenajā procedūrā un sniedz viņam iespēju paust savu viedokli par pieteikumu. [Gr. 42]

  2.   Ja to pieprasa likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  galvenajā procedūrā, 1. punktā minētā tiesa atliek lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanu vai atsaka sākt sekundāro procedūru, ja
  maksātnespējas pārstāvis galvenajā procedūrā iesniedz pietiekamus pierādījumus, ka
  šādas procedūras sākšana nav nepieciešama vietējo kreditoru interešu aizsardzībai, jo īpaši, ja likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  galvenajā procedūrā ir devis 18. panta 1. punktā minētās garantijas un arī ievēro tās. [Gr. 43]



  2a.
     
  Vietējiem kreditoriem ir tiesības apstrīdēt lēmumu atlikt vai atteikt sekundārās procedūras sākšanu triju nedēļu laikā pēc tam, kad lēmums ticis publiskots saskaņā ar 20.a panta a) punktu. [Gr. 44]



  2b.
     
  Vietējiem kreditoriem ir tiesības vērsties tiesā, kas skata lietu galvenajā procedūrā, un pieprasīt, lai maksātnespējas pārstāvis galvenajās procedūrās veiktu piemērotus pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu vietējo kreditoru intereses. Šāda prasība var ietvert aizliegumu, kas vērsts pret aktīvu izņemšanu no tās dalībvalsts, kurā sekundārās procedūras sākšana ir atlikta vai noraidīta, ieņēmumu izplatīšanas galvenajā procedūrā atlikšanu vai pienākumu maksātnespējas pārstāvim galvenajā procedūrā sniegt nodrošinājumu garantiju izpildei. [Gr. 45]



  2c.
     
  Tiesa, kas minēta 1. punktā, var iecelt pilnvaroto personu, kuras pilnvaras ir ierobežotas. Pilnvarotā persona nodrošina, ka garantija tiek pienācīgi īstenota, un piedalās tās īstenošanā, ja tas nepieciešams, lai aizsargātu vietējo kreditoru intereses. Pilvarotajai personai ir tiesības iesniegt lūgumrakstu saskaņā ar 2.b punkta noteikumiem. [Gr. 46]

  3.   Ja 1. punktā minētā tiesa pieņem lēmumu sākt sekundāro procedūru, tā sāk tāda veida valsts tiesību aktos paredzēto procedūru, kas ir vispiemērotākā, ņemot vērā vietējo kreditoru intereses, neatkarīgi no tā, vai ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz parādnieka maksātspēju.
  4.   Likvidators

  Maksātnespējas pārstāvis
  galvenajā procedūrā ir

  tiek nekavējoties
  informēts par lēmumu sākt sekundāro procedūru, un viņam ir tiesības apstrīdēt to
  triju nedēļu laikā pēc šā paziņojuma saņemšanas. Pamatotos gadījumos tiesa, kas sāk sekundāro procedūru, var saīsināt šo termiņu līdz ne mazāk kā vienai nedēļai pēc paziņojuma saņemšanas
  .”; [Gr. 47] |
| --- | --- |

(34)

iekļauj šādu pantu:

“29.a pants

Lēmums par sekundāro procedūru sākšanu

1.   Tiesa, kurā iesniegts pieteikums sākt sekundāro procedūru, nekavējoties informē likvidatoru

  maksātnespējas pārstāvi
  galvenajā procedūrā un sniedz viņam iespēju paust savu viedokli par pieteikumu. [Gr. 42]

2.   Ja to pieprasa likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  galvenajā procedūrā, 1. punktā minētā tiesa atliek lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanu vai atsaka sākt sekundāro procedūru, ja
  maksātnespējas pārstāvis galvenajā procedūrā iesniedz pietiekamus pierādījumus, ka
  šādas procedūras sākšana nav nepieciešama vietējo kreditoru interešu aizsardzībai, jo īpaši, ja likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  galvenajā procedūrā ir devis 18. panta 1. punktā minētās garantijas un arī ievēro tās. [Gr. 43]

2a.
     
  Vietējiem kreditoriem ir tiesības apstrīdēt lēmumu atlikt vai atteikt sekundārās procedūras sākšanu triju nedēļu laikā pēc tam, kad lēmums ticis publiskots saskaņā ar 20.a panta a) punktu. [Gr. 44]

2b.
     
  Vietējiem kreditoriem ir tiesības vērsties tiesā, kas skata lietu galvenajā procedūrā, un pieprasīt, lai maksātnespējas pārstāvis galvenajās procedūrās veiktu piemērotus pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu vietējo kreditoru intereses. Šāda prasība var ietvert aizliegumu, kas vērsts pret aktīvu izņemšanu no tās dalībvalsts, kurā sekundārās procedūras sākšana ir atlikta vai noraidīta, ieņēmumu izplatīšanas galvenajā procedūrā atlikšanu vai pienākumu maksātnespējas pārstāvim galvenajā procedūrā sniegt nodrošinājumu garantiju izpildei. [Gr. 45]

2c.
     
  Tiesa, kas minēta 1. punktā, var iecelt pilnvaroto personu, kuras pilnvaras ir ierobežotas. Pilnvarotā persona nodrošina, ka garantija tiek pienācīgi īstenota, un piedalās tās īstenošanā, ja tas nepieciešams, lai aizsargātu vietējo kreditoru intereses. Pilvarotajai personai ir tiesības iesniegt lūgumrakstu saskaņā ar 2.b punkta noteikumiem. [Gr. 46]

3.   Ja 1. punktā minētā tiesa pieņem lēmumu sākt sekundāro procedūru, tā sāk tāda veida valsts tiesību aktos paredzēto procedūru, kas ir vispiemērotākā, ņemot vērā vietējo kreditoru intereses, neatkarīgi no tā, vai ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz parādnieka maksātspēju.

4.   Likvidators

  Maksātnespējas pārstāvis
  galvenajā procedūrā ir

  tiek nekavējoties
  informēts par lēmumu sākt sekundāro procedūru, un viņam ir tiesības apstrīdēt to
  triju nedēļu laikā pēc šā paziņojuma saņemšanas. Pamatotos gadījumos tiesa, kas sāk sekundāro procedūru, var saīsināt šo termiņu līdz ne mazāk kā vienai nedēļai pēc paziņojuma saņemšanas
  .”; [Gr. 47]

| (35) | regulas 31. pantu aizstāj ar šādu:
  “31. pants
  Sadarbība un saziņa starp likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem


  1.   Likvidators galvenajā procedūrā un likvidatori galvenajās

  Maksātnespējas pārstāvji maksātnespējas
  procedūrās
  , kas attiecas uz vienu parādnieku,
  sadarbojas savā starpā, ja vien šāda sadarbība
  ir piemērota, lai veicinātu procedūras efektīvu pārvaldību,
  nav pretrunā ar katrai procedūrai piemērojamiem noteikumiem
  un nerada interešu konfliktu
  . Šāda sadarbība var notikt nolīgumu vai protokolu veidā. [Gr. 48]

  2.   Likvidatori

  Maksātnespējas pārstāvji
  jo īpaši:






  a) | nekavējoties paziņo viens otram informāciju, kas varētu attiekties uz citām procedūrām, jo īpaši par progresu prasījumu iesniegšanā un pārbaudē un visiem pasākumiem, kas vērsti uz parādnieka sanāciju vai pārstrukturēšanu vai procedūras pārtraukšanu, ja ir veikti piemēroti pasākumi konfidenciālās informācijas aizsardzībai; |
| --- | --- | --- |

(35)

regulas 31. pantu aizstāj ar šādu:

“31. pants

Sadarbība un saziņa starp likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem

1.   Likvidators galvenajā procedūrā un likvidatori galvenajās

  Maksātnespējas pārstāvji maksātnespējas
  procedūrās
  , kas attiecas uz vienu parādnieku,
  sadarbojas savā starpā, ja vien šāda sadarbība
  ir piemērota, lai veicinātu procedūras efektīvu pārvaldību,
  nav pretrunā ar katrai procedūrai piemērojamiem noteikumiem
  un nerada interešu konfliktu
  . Šāda sadarbība var notikt nolīgumu vai protokolu veidā. [Gr. 48]

2.   Likvidatori

  Maksātnespējas pārstāvji
  jo īpaši:

a)

nekavējoties paziņo viens otram informāciju, kas varētu attiekties uz citām procedūrām, jo īpaši par progresu prasījumu iesniegšanā un pārbaudē un visiem pasākumiem, kas vērsti uz parādnieka sanāciju vai pārstrukturēšanu vai procedūras pārtraukšanu, ja ir veikti piemēroti pasākumi konfidenciālās informācijas aizsardzībai;

| b) | izpēta parādnieka pārstrukturēšanas iespējas un, ja šādas iespējas pastāv, koordinē pārstrukturēšanas plāna izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

izpēta parādnieka pārstrukturēšanas iespējas un, ja šādas iespējas pastāv, koordinē pārstrukturēšanas plāna izstrādi un īstenošanu;

| c) | koordinē parādnieka aktīvu un darījumu realizācijas vai izmantošanas pārvaldību; likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  sekundārajā procedūrā, tiklīdz iespējams, ļauj likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  galvenajā procedūrā sniegt priekšlikumus par aktīvu realizāciju vai izmantošanu sekundārajā procedūrā.”; |
| --- | --- |

c)

koordinē parādnieka aktīvu un darījumu realizācijas vai izmantošanas pārvaldību; likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  sekundārajā procedūrā, tiklīdz iespējams, ļauj likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  galvenajā procedūrā sniegt priekšlikumus par aktīvu realizāciju vai izmantošanu sekundārajā procedūrā.”;

| (36) | iekļauj šādu pantu:
  “31.a pants
  Sadarbība un saziņa starp tiesām
  1.   Lai atvieglotu galveno un sekundāro maksātnespējas procedūru koordināciju attiecībā uz vienu parādnieku, tiesa, kas izskata pieteikumu sākt maksātnespējas procedūru vai kas sākusi šādu procedūru, sadarbojas ar visām citām tiesām, kas izskata maksātnespējas procedūru vai kas sākušas šādu procedūru, ja vien šāda sadarbība
  ir piemērota, lai veicinātu procedūras efektīvu pārvaldību, un
  nav pretrunā ar katrai procedūrai piemērojamiem noteikumiem. Šajā nolūkā tiesas, vajadzības gadījumā, var iecelt personu vai struktūru, kas darbojas saskaņā ar tiesas norādījumiem
  , ja tas nav pretrunā ar tām piemērojamiem noteikumiem
  . [Gr. 49]

  2.   Tiesas, kas minētas 1. punktā, var savā starpā sazināties tieši vai pieprasīt informāciju vai atbalstu tieši viena no otras, ja vien šāda saziņa ir bezmaksas un tajā tiek ievērotas pušu procesuālās tiesības attiecībā uz procedūrām un informācijas konfidencialitāte.
  3.   Sadarbība var notikt jebkādā piemērotā veidā, tostarp šādi:






  a) | sniedzot informāciju tādā veidā, kādā tiesa to uzskata par piemērotu; |
| --- | --- | --- |

(36)

iekļauj šādu pantu:

“31.a pants

Sadarbība un saziņa starp tiesām

1.   Lai atvieglotu galveno un sekundāro maksātnespējas procedūru koordināciju attiecībā uz vienu parādnieku, tiesa, kas izskata pieteikumu sākt maksātnespējas procedūru vai kas sākusi šādu procedūru, sadarbojas ar visām citām tiesām, kas izskata maksātnespējas procedūru vai kas sākušas šādu procedūru, ja vien šāda sadarbība
  ir piemērota, lai veicinātu procedūras efektīvu pārvaldību, un
  nav pretrunā ar katrai procedūrai piemērojamiem noteikumiem. Šajā nolūkā tiesas, vajadzības gadījumā, var iecelt personu vai struktūru, kas darbojas saskaņā ar tiesas norādījumiem
  , ja tas nav pretrunā ar tām piemērojamiem noteikumiem
  . [Gr. 49]

2.   Tiesas, kas minētas 1. punktā, var savā starpā sazināties tieši vai pieprasīt informāciju vai atbalstu tieši viena no otras, ja vien šāda saziņa ir bezmaksas un tajā tiek ievērotas pušu procesuālās tiesības attiecībā uz procedūrām un informācijas konfidencialitāte.

3.   Sadarbība var notikt jebkādā piemērotā veidā, tostarp šādi:

a)

sniedzot informāciju tādā veidā, kādā tiesa to uzskata par piemērotu;

| b) | koordinējot parādnieka aktīvu un darījumu pārvaldību un uzraudzību; |
| --- | --- |

b)

koordinējot parādnieka aktīvu un darījumu pārvaldību un uzraudzību;

| c) | koordinējot tiesas sēdes; |
| --- | --- |

c)

koordinējot tiesas sēdes;

| d) | koordinējot protokolu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

d)

koordinējot protokolu apstiprināšanu.

31.b pants

Sadarbība un saziņa starp likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  un tiesām

1.   Lai atvieglotu galveno un sekundāro maksātnespējas procedūru koordināciju, kas sāktas attiecībā uz vienu parādnieku: [Gr. 50]

| a) | likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  galvenajā procedūrā sadarbojas un sazinās ar tiesu, kas izskata pieteikumu sākt sekundāro procedūru vai kas sākusi šādu procedūru, un |
| --- | --- |

a)

likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  galvenajā procedūrā sadarbojas un sazinās ar tiesu, kas izskata pieteikumu sākt sekundāro procedūru vai kas sākusi šādu procedūru, un

| b) | likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  sekundārajā vai teritoriālajā maksātnespējas procedūrā sadarbojas un sazinās ar tiesu, kas izskata pieteikumu sākt galveno procedūru vai kas sākusi šādu procedūru. |
| --- | --- |

b)

likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  sekundārajā vai teritoriālajā maksātnespējas procedūrā sadarbojas un sazinās ar tiesu, kas izskata pieteikumu sākt galveno procedūru vai kas sākusi šādu procedūru.

katrā gadījumā, ciktāl šāda sadarbība un komunikācija ir lietderīga, lai atvieglotu procedūru koordināciju, nav pretrunā ar noteikumiem, ko piemēro katrai procedūrai, un nerada nekādu interešu konfliktu. [Gr. 51]

2.   Sadarbība, kas minēta 1. punktā, notiek jebkādā piemērotā veidā, tostarp 31.a panta 3. punktā minētajos veidos, ja vien tie nav pretrunā ar katrai procedūrai piemērojamiem noteikumiem.”;

| (37) | regulas 33. pantu groza šādi:






  a) | nosaukumu aizstāj ar šādu:
  “Procedūras apturēšana”; |
| --- | --- | --- |

(37)

regulas 33. pantu groza šādi:

a)

nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Procedūras apturēšana”;

| b) | panta 1. un 2. punktā vārdus “likvidācijas process” aizstāj ar vārdu “procedūra”; |
| --- | --- |

b)

panta 1. un 2. punktā vārdus “likvidācijas process” aizstāj ar vārdu “procedūra”;

| (38) | regulas 34. pantu aizstāj ar šādu:
  “34. pants
  Galvenās vai sekundārās maksātnespējas procedūras izbeigšana
  1.   Galvenās procedūras izbeigšana nav šķērslis sekundārās procedūras turpināšanai, ja tā galvenās procedūras izbeigšanas brīdī vēl nav izbeigta.
  2.   Ja sekundārā procedūra attiecībā uz juridisku personu ir sākta dalībvalstī, kur ir personas juridiskā adrese, un šīs procedūras izbeigšanas rezultātā noteikta juridiskās personas darbības izbeigšana, šāda darbības izbeigšana nav šķērslis

  attiecīgo juridisko personu neizslēdz no uzņēmuma reģistra līdz
  galvenās procedūras turpināšanai, kas sākta citā dalībvalstī

  slēgšanai
  .”[Gr. 52] |
| --- | --- |

(38)

regulas 34. pantu aizstāj ar šādu:

“34. pants

Galvenās vai sekundārās maksātnespējas procedūras izbeigšana

1.   Galvenās procedūras izbeigšana nav šķērslis sekundārās procedūras turpināšanai, ja tā galvenās procedūras izbeigšanas brīdī vēl nav izbeigta.

2.   Ja sekundārā procedūra attiecībā uz juridisku personu ir sākta dalībvalstī, kur ir personas juridiskā adrese, un šīs procedūras izbeigšanas rezultātā noteikta juridiskās personas darbības izbeigšana, šāda darbības izbeigšana nav šķērslis

  attiecīgo juridisko personu neizslēdz no uzņēmuma reģistra līdz
  galvenās procedūras turpināšanai, kas sākta citā dalībvalstī

  slēgšanai
  .”[Gr. 52]

| (39) | regulas 35. pantā vārdu “likvidējot” aizstāj ar vārdu “realizējot”; |
| --- | --- |

(39)

regulas 35. pantā vārdu “likvidējot” aizstāj ar vārdu “realizējot”;

| 40) | regulas 37. pantu aizstāj ar šādu:
  “37. pants
  Iepriekšējo procedūru pārveide

  Likvidators

  Maksātnespējas pārstāvis
  galvenajā procedūrā var tās dalībvalsts tiesai, kurā ir sākta sekundārā maksātnespējas procedūra, pieprasīt pārveidot sekundāro procedūru citā maksātnespējas procedūras veidā, kas ir paredzēts minētās dalībvalsts tiesību aktos.”; |
| --- | --- |

40)

regulas 37. pantu aizstāj ar šādu:

“37. pants

Iepriekšējo procedūru pārveide

Likvidators

  Maksātnespējas pārstāvis
  galvenajā procedūrā var tās dalībvalsts tiesai, kurā ir sākta sekundārā maksātnespējas procedūra, pieprasīt pārveidot sekundāro procedūru citā maksātnespējas procedūras veidā, kas ir paredzēts minētās dalībvalsts tiesību aktos.”;

| (41) | regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:
  “39. pants
  Tiesības iesniegt prasījumus
  Visiem kreditoriem, kuru pastāvīgā dzīvesvieta, domicils vai juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, izņemot procedūras sākšanas valsti, tajā skaitā dalībvalstu nodokļu iestādēm un sociālā nodrošinājuma iestādēm (turpmāk “ārvalstu kreditors”), ir tiesības rakstiski iesniegt prasījumus maksātnespējas procedūrā jebkādā saziņas veidā, tostarp elektroniskā veidā, kas ir pieļaujami saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā ir sāktas procedūras. Prasījumu iesniegšanai advokāta vai cita tiesību speciālista pārstāvība nav obligāta.” |
| --- | --- |

(41)

regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:

“39. pants

Tiesības iesniegt prasījumus

Visiem kreditoriem, kuru pastāvīgā dzīvesvieta, domicils vai juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, izņemot procedūras sākšanas valsti, tajā skaitā dalībvalstu nodokļu iestādēm un sociālā nodrošinājuma iestādēm (turpmāk “ārvalstu kreditors”), ir tiesības rakstiski iesniegt prasījumus maksātnespējas procedūrā jebkādā saziņas veidā, tostarp elektroniskā veidā, kas ir pieļaujami saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā ir sāktas procedūras. Prasījumu iesniegšanai advokāta vai cita tiesību speciālista pārstāvība nav obligāta.”

| (42) | regulas 40. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktā pievieno šādu teikumu:
  “Paziņojumā ir ietverta arī prasījuma standarta veidlapas, kas minēta 41. pantā, kopija vai saite uz minētās veidlapas publikāciju internetā.”; |
| --- | --- | --- |

(42)

regulas 40. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktā pievieno šādu teikumu:

“Paziņojumā ir ietverta arī prasījuma standarta veidlapas, kas minēta 41. pantā, kopija vai saite uz minētās veidlapas publikāciju internetā.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Šajā pantā minēto informāciju sniedz, izmantojot standarta paziņojuma veidlapu, kas jāizveido saskaņā ar 45.b panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru un jāpublicē Eiropas e-tiesiskuma portālā līdz ... (*12). Veidlapas nosaukums ir “Paziņojums par maksātnespējas procedūru” visās Savienības oficiālajās valodās. To nosūta dalībvalsts, kas sākusi procedūras, oficiālajā vai vienā no oficiālajām valodām vai citā valodā, ko dalībvalsts ir norādījusi kā pieņemamu saskaņā ar 41. panta 3. punktu, ja var uzskatīt, ka minētā valoda ārvalstu kreditoriem ir vieglāk saprotama.;

  (*12)  24 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.”" |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Šajā pantā minēto informāciju sniedz, izmantojot standarta paziņojuma veidlapu, kas jāizveido saskaņā ar 45.b panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru un jāpublicē Eiropas e-tiesiskuma portālā līdz ... (*12). Veidlapas nosaukums ir “Paziņojums par maksātnespējas procedūru” visās Savienības oficiālajās valodās. To nosūta dalībvalsts, kas sākusi procedūras, oficiālajā vai vienā no oficiālajām valodām vai citā valodā, ko dalībvalsts ir norādījusi kā pieņemamu saskaņā ar 41. panta 3. punktu, ja var uzskatīt, ka minētā valoda ārvalstu kreditoriem ir vieglāk saprotama.;

(*12)  24 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.”"

| (43) | regulas 41. pantu aizstāj ar šādu:
  “41. pants
  Prasījumu iesniegšanas procedūra
  1.   Visi zināmie kreditori iesniedz savus prasījumus, izmantojot prasījuma standarta veidlapu, kas jāizveido saskaņā ar 45.b panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru un jāpublicē Eiropas e-tiesiskuma portālā līdz ... (*13) . Veidlapas nosaukums ir “Prasījumu iesniegšana” visās Savienības oficiālajās valodās.
  2.   Prasījuma standarta veidlapā 1. punktā minētais kreditors norāda






  a) | savu vārdu vai nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

(43)

regulas 41. pantu aizstāj ar šādu:

“41. pants

Prasījumu iesniegšanas procedūra

1.   Visi zināmie kreditori iesniedz savus prasījumus, izmantojot prasījuma standarta veidlapu, kas jāizveido saskaņā ar 45.b panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru un jāpublicē Eiropas e-tiesiskuma portālā līdz ... (*13) . Veidlapas nosaukums ir “Prasījumu iesniegšana” visās Savienības oficiālajās valodās.

2.   Prasījuma standarta veidlapā 1. punktā minētais kreditors norāda

a)

savu vārdu vai nosaukumu un adresi;

| b) | prasījuma būtību; |
| --- | --- |

b)

prasījuma būtību;

| c) | prasījuma apjomu un datumu, kad tas radies; |
| --- | --- |

c)

prasījuma apjomu un datumu, kad tas radies;

| d) | vai tiek prasīts prioritāra kreditora statuss; |
| --- | --- |

d)

vai tiek prasīts prioritāra kreditora statuss;

| e) | vai tiek prasīts nodrošinājums ar lietu tiesībām vai paturētas īpašuma tiesības attiecībā uz prasījumu, un tādā gadījumā kādus aktīvus aptver viņa garantija, un |
| --- | --- |

e)

vai tiek prasīts nodrošinājums ar lietu tiesībām vai paturētas īpašuma tiesības attiecībā uz prasījumu, un tādā gadījumā kādus aktīvus aptver viņa garantija, un

| f) | vai tiek prasīts ieskaits, un vai prasījuma apjoms ir bez ieskaita. |
| --- | --- |

f)

vai tiek prasīts ieskaits, un vai prasījuma apjoms ir bez ieskaita.

Prasījumu standarta veidlapai pievieno pamatojuma dokumentu kopijas, ja tādi ir.

3.   Prasījumus var iesniegt jebkurā Savienības oficiālajā valodā. Kreditoram var lūgt nodrošināt tulkojumu procedūras sākšanas valsts oficiālajā valodā vai kādā no oficiālajām valodām, vai citā valodā, kas ir pieņemama minētajā dalībvalstī. Katra dalībvalsts norāda vismaz vienu Savienības oficiālo valodu, kura nav šīs valsts oficiālā valoda un kurā tā atļauj iesniegt prasījumus.

4.   Prasījumus iesniedz termiņā, kas paredzēts tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā sāktas maksātnespējas procedūras. Attiecībā uz ārvalstu kreditoriem šis termiņš nav mazāks par 45 dienām pēc maksātnespējas procedūru sākšanas reģistrēšanas tās valsts maksātnespējas reģistrā, kas sākusi procedūras.

5.   Ja likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  apstrīd saskaņā ar šo pantu iesniegto prasījumu, viņš sniedz kreditoram iespēju nodrošināt papildu pierādījumus par to, ka prasījums pastāv, un par prasījuma apjomu.”;

| (44) | regulas 42. pantu svītro; |
| --- | --- |

(44)

regulas 42. pantu svītro;

| (45) | iekļauj šādu nodaļu:
  “IVA NODAĻA
  UZŅĒMUMU GRUPAS DALĪBNIEKU MAKSĀTNESPĒJA
  42.a pants

  Likvidatoru

  Maksātnespējas pārstāvju
  pienākums savstarpēji sadarboties un paziņot informāciju
  1.   Ja maksātnespējas procedūra attiecas uz diviem vai vairākiem uzņēmumu grupas dalībniekiem, likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  , kas iecelts procedūrā attiecībā uz vienu no grupas dalībniekiem, sadarbojas ar citiem likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  , kas iecelti procedūrās attiecībā uz citiem tās pašas grupas dalībniekiem, ja vien šāda sadarbība ir piemērota, lai atvieglotu efektīvu procedūru pārvaldību, un ja tā nav pretrunā ar šādām procedūrām piemērojamiem noteikumiem, un ja tā nerada interešu konfliktu. Minētā sadarbība var notikt nolīgumu vai protokolu veidā.
  2.   Īstenojot 1. punktā minēto sadarbību, likvidatori

  maksātnespējas pārstāvji








  a) | nekavējoties sniedz viens otram informāciju, kas varētu būt svarīga citās procedūrās, ja vien ir noslēgti piemēroti nolīgumi, lai aizsargātu konfidenciālu informāciju; |
| --- | --- | --- |

(45)

iekļauj šādu nodaļu:

“IVA NODAĻA

UZŅĒMUMU GRUPAS DALĪBNIEKU MAKSĀTNESPĒJA

42.a pants

Likvidatoru

  Maksātnespējas pārstāvju
  pienākums savstarpēji sadarboties un paziņot informāciju

1.   Ja maksātnespējas procedūra attiecas uz diviem vai vairākiem uzņēmumu grupas dalībniekiem, likvidators

  maksātnespējas pārstāvis
  , kas iecelts procedūrā attiecībā uz vienu no grupas dalībniekiem, sadarbojas ar citiem likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  , kas iecelti procedūrās attiecībā uz citiem tās pašas grupas dalībniekiem, ja vien šāda sadarbība ir piemērota, lai atvieglotu efektīvu procedūru pārvaldību, un ja tā nav pretrunā ar šādām procedūrām piemērojamiem noteikumiem, un ja tā nerada interešu konfliktu. Minētā sadarbība var notikt nolīgumu vai protokolu veidā.

2.   Īstenojot 1. punktā minēto sadarbību, likvidatori

  maksātnespējas pārstāvji

a)

nekavējoties sniedz viens otram informāciju, kas varētu būt svarīga citās procedūrās, ja vien ir noslēgti piemēroti nolīgumi, lai aizsargātu konfidenciālu informāciju;

| b) | izpēta grupas
  locekļu, uz kuriem attiecas maksātnespējas procedūra,
  pārstrukturēšanas iespējas un, ja šādas iespējas pastāv, veic koordinēšanu attiecībā uz priekšlikumiem pārstrukturēšanas plānam un tā apspriešanu; [Gr. 53] |
| --- | --- |

b)

izpēta grupas
  locekļu, uz kuriem attiecas maksātnespējas procedūra,
  pārstrukturēšanas iespējas un, ja šādas iespējas pastāv, veic koordinēšanu attiecībā uz priekšlikumiem pārstrukturēšanas plānam un tā apspriešanu; [Gr. 53]

| c) | koordinē grupas dalībnieku, attiecībā uz kuriem sākta maksātnespējas procedūra, darījumu pārvaldību un uzraudzību. |
| --- | --- |

c)

koordinē grupas dalībnieku, attiecībā uz kuriem sākta maksātnespējas procedūra, darījumu pārvaldību un uzraudzību.

Likvidatori

  Maksātnespējas pārstāvji
  var vienoties par papildu pilnvaru piešķiršanu vienā no procedūrām ieceltajam likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  , ja šāda vienošanās ir atļauta saskaņā ar katrai procedūrai piemērojamiem noteikumiem.

42.b pants

Saziņa un sadarbība starp tiesām

1.   Ja maksātnespējas procedūras attiecas uz diviem vai vairākiem uzņēmumu grupas dalībniekiem, tiesa, kas izskata prasību sākt procedūru attiecībā uz grupas dalībnieku vai kas ir sākusi šādu procedūru, sadarbojas ar jebkuru citu tiesu, kura izskata prasību sākt procedūru attiecībā uz citu tās pašas grupas dalībnieku vai kura ir sākusi šādu procedūru, ja vien šāda sadarbība ir piemērota, lai atvieglotu efektīvu procedūru pārvaldību, un ja tā nav pretrunā ar šādām procedūrām piemērojamiem noteikumiem. Šajā nolūkā tiesas, vajadzības gadījumā, var iecelt personu vai struktūru, kas darbojas saskaņā ar tiesas norādījumiem
  , ja tas nav pretrunā šādām procedūrām piemērojamiem noteikumiem
  . [Gr. 54]

2.   Tiesas, kas minētas 1. punktā, var savā starpā sazināties tieši vai pieprasīt informāciju vai atbalstu tieši viena no otras.

3.   Sadarbība notiek jebkādā piemērotā veidā, tostarp šādi:

| a) | informācijas sniegšana tādā veidā, ko tiesa uzskata par piemērotu, ja šāda saziņa ir bezmaksas un tajā tiek ievērotas pušu procesuālās tiesības attiecībā uz procedūrām un informācijas konfidencialitāte; |
| --- | --- |

a)

informācijas sniegšana tādā veidā, ko tiesa uzskata par piemērotu, ja šāda saziņa ir bezmaksas un tajā tiek ievērotas pušu procesuālās tiesības attiecībā uz procedūrām un informācijas konfidencialitāte;

| b) | grupas dalībnieku aktīvu un darījumu pārvaldības un uzraudzības koordinācija; |
| --- | --- |

b)

grupas dalībnieku aktīvu un darījumu pārvaldības un uzraudzības koordinācija;

| c) | tiesas sēžu koordinācija; |
| --- | --- |

c)

tiesas sēžu koordinācija;

| d) | protokolu apstiprināšanas koordinācija. |
| --- | --- |

d)

protokolu apstiprināšanas koordinācija.

42.c pants

Sadarbība un saziņa starp likvidatoriem

  maksātnespējas pārstāvjiem
  un tiesām

Likvidators

  Maksātnespējas pārstāvis
  , kas iecelts maksātnespējas procedūrā attiecībā uz uzņēmumu grupas dalībnieku, sadarbojas un sazinās ar tiesu, kura izskata prasību sākt procedūru attiecībā uz citu tās pašas grupas dalībnieku vai kura ir sākusi šādu procedūru, ja vien šāda sadarbība ir piemērota, lai atvieglotu procedūru koordināciju, un ja tā nav pretrunā ar šādām procedūrām piemērojamiem noteikumiem
  un nerada interešu konfliktu
  . Likvidators

  Maksātnespējas pārstāvis
  jo īpaši no minētās tiesas var pieprasīt informāciju par procedūrām, kas sāktas attiecībā uz citu grupas dalībnieku, vai lūgt atbalstu attiecībā uz procedūrām, kurās viņš ir iecelts. [Gr. 55]

42.d pants

Likvidatoru

  Maksātnespējas pārstāvju
  pilnvaras un procedūras apturēšana

1.   Maksātnespējas procedūrā attiecībā uz uzņēmumu grupas dalībnieku ieceltajam likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  ir tiesības

| a) | tikt uzklausītam un piedalīties, jo īpaši, piedaloties kreditoru sanāksmēs, visās procedūrās, kas sāktas attiecībā uz kādu citu tās pašas grupas dalībnieku; un |
| --- | --- |

a)

tikt uzklausītam un piedalīties, jo īpaši, piedaloties kreditoru sanāksmēs, visās procedūrās, kas sāktas attiecībā uz kādu citu tās pašas grupas dalībnieku; un

| b) | lūgt
  uz laiku līdz diviem mēnešiem
  apturēt procedūras, kas sāktas attiecībā uz citu tās pašas grupas dalībnieku; [Gr. 56] |
| --- | --- |

b)

lūgt
  uz laiku līdz diviem mēnešiem
  apturēt procedūras, kas sāktas attiecībā uz citu tās pašas grupas dalībnieku; [Gr. 56]

| c) | ierosināt sanācijas plānu, mierizlīgumu vai tam pielīdzināmu pasākumu attiecībā uz visiem vai dažiem tās pašas grupas dalībniekiem, attiecībā uz ko ir sāktas maksātnespējas procedūras, un iesniegt to jebkurā procedūrā, kura sākta attiecībā uz citu tās pašas grupas dalībnieku, saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro minētajai procedūrai; un
  [Gr. 57] |
| --- | --- |

c)

ierosināt sanācijas plānu, mierizlīgumu vai tam pielīdzināmu pasākumu attiecībā uz visiem vai dažiem tās pašas grupas dalībniekiem, attiecībā uz ko ir sāktas maksātnespējas procedūras, un iesniegt to jebkurā procedūrā, kura sākta attiecībā uz citu tās pašas grupas dalībnieku, saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro minētajai procedūrai; un
  [Gr. 57]

| d) | saskaņā ar c) apakšpunktā minētajiem tiesību aktiem pieprasīt papildu procesuālos pasākumus, kas varētu būt nepieciešami, lai veicinātu sanāciju, tostarp, procedūru pārveidi.
  [Gr. 58] |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar c) apakšpunktā minētajiem tiesību aktiem pieprasīt papildu procesuālos pasākumus, kas varētu būt nepieciešami, lai veicinātu sanāciju, tostarp, procedūru pārveidi.
  [Gr. 58]

2.   Tiesa, kas sākusi 1. punkta b) apakšpunktā minētās procedūras, pilnīgi vai daļēji aptur procedūras, ja ir pierādīts

  maksātnespējas pārstāvis iesniedz pietiekamus pierādījumus tam
  , ka apturēšana nāks par labu šajās procedūrās iesaistītajiem kreditoriem. Šādu apturēšanu var noteikt uz laiku līdz trim

  diviem
  mēnešiem, un uz tādu pašu laiku to var pagarināt vai atjaunot. Tiesa, kas lemj par apturēšanu, var pieprasīt likvidatoram

  maksātnespējas pārstāvim
  veikt piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu kreditoru intereses šajās procedūrās. [Gr. 59]

42.da pants

Grupas koordinācijas procedūras sākšana

1.
     
  Grupas koordinācijas procedūru var ierosināt likvidators jebkurā tiesā, kurai ir jurisdikcija pār grupas dalībnieka maksātnespējas procedūru, ar nosacījumu, ka:

| a) | maksātnespējas procedūra attiecībā uz šādu grupas dalībnieku tiek izskatīta kā arī |
| --- | --- |

a)

maksātnespējas procedūra attiecībā uz šādu grupas dalībnieku tiek izskatīta kā arī

| b) | grupas dalībnieki, kam galveno interešu centrs ir dalībvalstī, kuras tiesā izskata lietu, lai sāktu grupas koordinācijas procedūru, veic šajā grupā būtiskas funkcijas. |
| --- | --- |

b)

grupas dalībnieki, kam galveno interešu centrs ir dalībvalstī, kuras tiesā izskata lietu, lai sāktu grupas koordinācijas procedūru, veic šajā grupā būtiskas funkcijas.

2.
     
  Ja prasība sākt grupas koordinācijas procedūru iesniegta vairāk nekā vienā tiesā, grupas koordinācijas procedūru sāk tajā dalībvalstī, kurā tiek veiktas visbūtiskākās funkcijas grupas ietvaros. Tiktāl tiesas, kurām ir iesniegta prasība, sazinās un sadarbojas saskaņā ar 42.b pantu. Ja nevar noteikt visbūtiskākās funkcijas, pirmā tiesa, kurā vērsās ar prasību, var sākt grupas koordinācijas procedūru ar nosacījumu, ka ir izpildīti šādas procedūras sākšanas nosacījumi.

3.
     
  Ja ir sākta grupas koordinācijas procedūra, maksātnespējas pārstāvju tiesības lūgt apturēt tiesvedību saskaņā ar 42.d panta 1. punkta b) apakšpunktu izbeidzas, ja to apstiprina koordinators. Esošā apturēšana paliek spēkā un darbojas, ievērojot koordinatora pilnvaras pieprasīt pārtraukt šādu apturēšanu. [Gr. 60]

42.db pants

Koordinatora tiesības un pienākumi

1.
     
  Tiesa, kas sāk grupas koordinācijas procedūru, ieceļ koordinatoru. Koordinators ir neatkarīgs no grupas dalībniekiem un to kreditoriem un viņa uzdevums ir:

| a) | identificēt un izklāstīt procesuālus un būtiskus ieteikumus par saskaņotu maksātnespējas procedūras rīcību; |
| --- | --- |

a)

identificēt un izklāstīt procesuālus un būtiskus ieteikumus par saskaņotu maksātnespējas procedūras rīcību;

| b) | būt par starpnieku strīdos, kas rodas starp diviem vai vairākiem grupas dalībnieku maksātnespējas pārstāvjiem; kā arī |
| --- | --- |

b)

būt par starpnieku strīdos, kas rodas starp diviem vai vairākiem grupas dalībnieku maksātnespējas pārstāvjiem; kā arī

| c) | iepazīstināt ar grupas koordinācijas plānu, kas identificē, apraksta un iesaka visaptverošu pasākumu kopumu, kas ir piemēroti integrētai pieejai grupas dalībnieku maksātnespējas risināšanā. Jo īpaši plāns var saturēt ieteikumus par










  i) | pasākumiem, kas jāveic, lai atjaunotu grupas vai kādas tās daļas ekonomisko sniegumu un finansiālo stabilitāti; |
| --- | --- | --- |

c)

iepazīstināt ar grupas koordinācijas plānu, kas identificē, apraksta un iesaka visaptverošu pasākumu kopumu, kas ir piemēroti integrētai pieejai grupas dalībnieku maksātnespējas risināšanā. Jo īpaši plāns var saturēt ieteikumus par

i)

pasākumiem, kas jāveic, lai atjaunotu grupas vai kādas tās daļas ekonomisko sniegumu un finansiālo stabilitāti;

| ii) | grupas iekšējo strīdu atrisināšanu, jo īpaši attiecībā uz grupas iekšējiem darījumiem un prasībām par izvairīšanos; |
| --- | --- |

ii)

grupas iekšējo strīdu atrisināšanu, jo īpaši attiecībā uz grupas iekšējiem darījumiem un prasībām par izvairīšanos;

| iii) | nolīgumiem starp maksātnespējīgo grupas dalībnieku likvidatoriem. |
| --- | --- |

iii)

nolīgumiem starp maksātnespējīgo grupas dalībnieku likvidatoriem.

2.
     
  Koordinatoram ir tiesības

| a) | tikt uzklausītam un piedalīties, jo īpaši — apmeklējot kreditoru sanāksmes, visās procedūrās, jo īpaši tajās, kas sāktas attiecībā uz kādu grupas dalībnieku; |
| --- | --- |

a)

tikt uzklausītam un piedalīties, jo īpaši — apmeklējot kreditoru sanāksmes, visās procedūrās, jo īpaši tajās, kas sāktas attiecībā uz kādu grupas dalībnieku;

| b) | iesniegt un izskaidrot grupas koordinācijas plānu, kas apstiprināts saskaņā ar 42.dc panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

iesniegt un izskaidrot grupas koordinācijas plānu, kas apstiprināts saskaņā ar 42.dc panta 3. punktu;

| c) | pieprasīt informāciju no jebkura maksātnespējas pārstāvja, kas ir vai varētu būt noderīga, identificējot un ieskicējot stratēģijas un pasākumus, lai koordinētu procedūru, kā arī |
| --- | --- |

c)

pieprasīt informāciju no jebkura maksātnespējas pārstāvja, kas ir vai varētu būt noderīga, identificējot un ieskicējot stratēģijas un pasākumus, lai koordinētu procedūru, kā arī

| d) | pieprasīt apturēt uz laiku līdz trijiem mēnešiem procedūru, kas sākta attiecībā uz jebkuru citu grupas dalībnieku, un pieprasīt pārtraukt šādu apturēšanu. [Gr. 61] |
| --- | --- |

d)

pieprasīt apturēt uz laiku līdz trijiem mēnešiem procedūru, kas sākta attiecībā uz jebkuru citu grupas dalībnieku, un pieprasīt pārtraukt šādu apturēšanu. [Gr. 61]

42.dc pants

Grupas koordinācijas plāna apstiprināšana tiesā

1.
     
  Likvidatori, kas iecelti maksātnespējas procedūrā, ko varētu skart grupas koordinācijas plāna īstenošana, var sniegt piezīmes par plāna projektu līdz termiņam, ko koordinators noteicis, nosūtot projektu, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā pēc viena mēneša.

2.
     
  Plāna projektam, ko iesniedz tiesā apstiprināšanai, pievieno:

| a) | koordinatora izklāstu par to, kā ir ticis ievērots 1. punkts; |
| --- | --- |

a)

koordinatora izklāstu par to, kā ir ticis ievērots 1. punkts;

| b) | piezīmes, ko saņēmuši maksātnespējas pārstāvji pēc projekta plāna iesniegšanas, un |
| --- | --- |

b)

piezīmes, ko saņēmuši maksātnespējas pārstāvji pēc projekta plāna iesniegšanas, un

| c) | pamatotu koordinatora paziņojumu par to, kā projekta plānā ir atspoguļotas piezīmes (vai — nav atspoguļotas). |
| --- | --- |

c)

pamatotu koordinatora paziņojumu par to, kā projekta plānā ir atspoguļotas piezīmes (vai — nav atspoguļotas).

3.
     
  Tiesa apstiprina plānu, ja tā pārliecinās, ka koordinators atbilst formālajām prasībām, ko paredz šā panta 2. punkts un 42.db panta 1. punkta c) apakšpunkts. [Gr. 62]

42.dd pants

Saistība starp grupas koordinācijas procedūru un maksātnespējas procedūru

1.
     
  Maksātnespējas pārstāvjiem ir pienākums, veicot maksātnespējas procedūru, ņemt vērā koordinatora ieteikumus un grupas koordinācijas plānu. Gadījumos, kad maksātnespējas pārstāvis plāno atkāpties no pasākumiem vai darbībām, kas ierosināti grupas koordinācijas plānā, viņš ar pamatotiem iemesliem izskaidro šādu atkāpšanos kreditoru sanāksmē vai jebkurai citai struktūrai, kuras priekšā viņš ir atbildīgs saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.

2.
     
  Šā panta 1. punkta neizpildi uzskata par maksātnespējas pārstāvja pienākumu pārkāpumu saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. [Gr. 63]

42.de pants

Koordinatora atbildība

Koordinators pilda savus pienākumus ar pienācīgu rūpību. Viņš ir atbildīgs vis-à-vis par maksātnespējas procedūras nekustamo īpašumu, ko aptver grupas koordinācijas procedūra, attiecībā uz kaitējumu, kam pamatā ir šādu pienākumu pārkāpšana. Viņa atbildība tiek noteikta saskaņā ar tiesību aktiem tajā dalībvalstī, kurā tika sākta koordinācijas procedūra. [Gr. 64]

42.df pants

Izmaksas

1.
     
  Dalībvalstu tiesību akti paredz noteikumus par tiesu nodevām un par koordinatoru atalgojumu.

2.
     
  Ar grupas koordinācijas procedūru saistītās izmaksas sedz proporcionāli grupas dalībnieki, attiecībā uz kuriem tika sākta maksātnespējas procedūra, koordinācijas procedūras sākšanas brīdī. Daļu, kas jāsedz katram grupas dalībniekam, aprēķina, atsaucoties uz šāda dalībnieka daļu no aktīvu vērtības visu grupas dalībnieku konsolidētajos aktīvos, attiecībā uz kuriem tika sākta maksātnespējas procedūra.” [Gr. 65]

| (46) | iekļauj šādu pantu:
  “44.a pants
  Informācija par valsts tiesību aktiem par maksātnespēju
  1.   Lai informācija būtu publiski pieejama, dalībvalstis Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās, ko izveidoja ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK (*14), ietvaros iesniedz savu maksātnespējas tiesību aktu un procedūru aprakstu, jo īpaši attiecībā uz 4. panta 2. punktā minētajiem jautājumiem.
  2.   Dalībvalstis regulāri atjaunina minēto informāciju.

  (*14)  Padomes Lēmums 2001/470/EK (2001. gada 28. maijs), ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp.).”;" |
| --- | --- |

(46)

iekļauj šādu pantu:

“44.a pants

Informācija par valsts tiesību aktiem par maksātnespēju

1.   Lai informācija būtu publiski pieejama, dalībvalstis Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās, ko izveidoja ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK (*14), ietvaros iesniedz savu maksātnespējas tiesību aktu un procedūru aprakstu, jo īpaši attiecībā uz 4. panta 2. punktā minētajiem jautājumiem.

2.   Dalībvalstis regulāri atjaunina minēto informāciju.

(*14)  Padomes Lēmums 2001/470/EK (2001. gada 28. maijs), ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp.).”;"

| (47) | regulas 45. pantu aizstāj ar šādu:
  “45. pants
  Pielikumu grozījumi
  1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos tiesību aktus A un C pielikumu grozīšanai saskaņā ar šajā pantā un 45.a pantā paredzēto procedūru.
  2.   Lai grozītu A pielikumu, Dalībvalstis informē Komisiju par saviem noteikumiem attiecībā uz maksātnespējas procedūrām, ko tās vēlas iekļaut A pielikumā

  kas atbilst 1. pantā izklāstītajiem kritērijiem
  , un pievieno īsu aprakstu. Komisija pārbauda, vai paziņotie noteikumi ir saskaņā ar 1. pantā minētajiem nosacījumiem, un, ja tā ir, ar deleģēto tiesību aktu groza A pielikumu. [Gr. 66]



  2a.
     
  Dalībvalstis paziņo Komisijai par jebkādām būtiskām izmaiņām, kas skar to valsts noteikumus par maksātnespējas procedūru. Komisija pārbauda, vai paziņotie noteikumi ir saskaņā ar 1. pantā minētajiem nosacījumiem, un, ja tie atbilst tiem, ar deleģēto tiesību aktu groza A pielikumu.” [Gr. 67] |
| --- | --- |

(47)

regulas 45. pantu aizstāj ar šādu:

“45. pants

Pielikumu grozījumi

1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos tiesību aktus A un C pielikumu grozīšanai saskaņā ar šajā pantā un 45.a pantā paredzēto procedūru.

2.   Lai grozītu A pielikumu, Dalībvalstis informē Komisiju par saviem noteikumiem attiecībā uz maksātnespējas procedūrām, ko tās vēlas iekļaut A pielikumā

  kas atbilst 1. pantā izklāstītajiem kritērijiem
  , un pievieno īsu aprakstu. Komisija pārbauda, vai paziņotie noteikumi ir saskaņā ar 1. pantā minētajiem nosacījumiem, un, ja tā ir, ar deleģēto tiesību aktu groza A pielikumu. [Gr. 66]

2a.
     
  Dalībvalstis paziņo Komisijai par jebkādām būtiskām izmaiņām, kas skar to valsts noteikumus par maksātnespējas procedūru. Komisija pārbauda, vai paziņotie noteikumi ir saskaņā ar 1. pantā minētajiem nosacījumiem, un, ja tie atbilst tiem, ar deleģēto tiesību aktu groza A pielikumu.” [Gr. 67]

| (48) | iekļauj šādu pantu:
  “45.a pants
  Deleģēšanas īstenošana
  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
  2.   Šīs regulas 45. pantā minētās pilnvaras deleģē uz nenoteiktu laiku, sākot no dienas, kad spēkā stājas šī regula.
  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 45. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neietekmē jau spēkā esošus deleģētos aktus.
  4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  5.   Saskaņā ar 45. pantu pieņemtais deleģētais akts stājas spēkā, ja divus mēnešus pēc dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, Eiropas Parlaments vai Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.
  45.b pants
  Īstenošanas aktu pieņemšanas pilnvaras
  1.   Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas aktus šādos nolūkos:






  a) | lai nodrošinātu maksātnespējas reģistru savstarpējo savienojamību, kā paredzēts 20.b pantā; un |
| --- | --- | --- |

(48)

iekļauj šādu pantu:

“45.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Šīs regulas 45. pantā minētās pilnvaras deleģē uz nenoteiktu laiku, sākot no dienas, kad spēkā stājas šī regula.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 45. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neietekmē jau spēkā esošus deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 45. pantu pieņemtais deleģētais akts stājas spēkā, ja divus mēnešus pēc dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, Eiropas Parlaments vai Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.

45.b pants

Īstenošanas aktu pieņemšanas pilnvaras

1.   Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas aktus šādos nolūkos:

a)

lai nodrošinātu maksātnespējas reģistru savstarpējo savienojamību, kā paredzēts 20.b pantā; un

| b) | lai izveidotu un vēlāk grozītu 40. un 41. pantā minētās veidlapas. |
| --- | --- |

b)

lai izveidotu un vēlāk grozītu 40. un 41. pantā minētās veidlapas.

2.   Šā panta 1. punktā minēto īstenošanas aktu pieņemšanā vai grozīšanā Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.”;

| (49) | regulas 46. pantā datumu “2012. gada 1. jūnijā” aizstāj ar “... [10 gadi pēc tam, kad regulu sāk piemērot]”; |
| --- | --- |

(49)

regulas 46. pantā datumu “2012. gada 1. jūnijā” aizstāj ar “... [10 gadi pēc tam, kad regulu sāk piemērot]”;

| (50) | iekļauj šādu pantu:
  “46.a pants
  Datu aizsardzība
  1.   
  Uz
  personas datu apstrādei

  apstrādi
  , ko saskaņā ar šo regulu veic dalībvalstīs, tās piemēro

  attiecas valsts noteikumi, ar kuriem transponē
  Direktīvu 95/46/EK
  , ja netiek skartas apstrādes darbības, kas minētas Direktīvas 95/46/EK 3. panta 2. punktā
  . [Gr. 68]

  2.   Personas datu apstrādei, ko saskaņā ar šo regulu veic Komisija, piemēro Regulu (EK) Nr. 45/2001.”; |
| --- | --- |

(50)

iekļauj šādu pantu:

“46.a pants

Datu aizsardzība

1.   
  Uz
  personas datu apstrādei

  apstrādi
  , ko saskaņā ar šo regulu veic dalībvalstīs, tās piemēro

  attiecas valsts noteikumi, ar kuriem transponē
  Direktīvu 95/46/EK
  , ja netiek skartas apstrādes darbības, kas minētas Direktīvas 95/46/EK 3. panta 2. punktā
  . [Gr. 68]

2.   Personas datu apstrādei, ko saskaņā ar šo regulu veic Komisija, piemēro Regulu (EK) Nr. 45/2001.”;

| (51) | B pielikumu svītro. |
| --- | --- |

(51)

B pielikumu svītro.

| (51.a) | C pielikumā sadaļu “DEUTSCHLAND” aizstāj ar šādu:


  “DEUTSCHLAND






  — | Konkursverwalter |
| --- | --- | --- |

(51.a)

C pielikumā sadaļu “DEUTSCHLAND” aizstāj ar šādu:

“DEUTSCHLAND

—

Konkursverwalter

| — | Vergleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Vergleichsverwalter

| — | Sachwalter (nach der Vergleichsordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)

| — | Verwalter |
| --- | --- |

—

Verwalter

| — | Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Insolvenzverwalter

| — | Sachwalter (nach der Insolvenzordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Vorläufiger Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Insolvenzverwalter

| — | Vorläufiger Sachwalter”
  . [Gr. 69] |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Sachwalter”
  . [Gr. 69]

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To sāk piemērot no ... (*15), izņemot 44.a pantu, ko sāk piemērot no ... (*16).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 271, 19.9.2013., 55. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra nostāja.

2

(3)  OV C 358, 7.12.2013., 15. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1346/2000 (2000. gada 29. maijs) par maksātnespējas procedūrām (OV L 160, 30.6.2000., 1. lpp.).

4

(5)  OV C , , ... lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

6

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Regula (EK) Nr. 1393/2007 par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs (OV L 324, 10.12.2007., 79. lpp.).”

*3

(*11)  36 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

*11

(*13)  24 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

*13

(*15)  24 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

*15

(*16)  12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

*16

---

Ceturtdiena, 2014. gada 6. februāra

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/389 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/389

---

P7_TA(2014)0095

Kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējums, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (COM(2013)0520 – C7-0223/2013 – 2013/0253(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 093/62)

Grozījums Nr. 1

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta 2. punkta otro daļu (A7-0478/2013).

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumus apzīmē ar simbolu ▌.

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu banku noregulējuma fondu, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Lai veicinātu ekonomikas atlabšanu Savienībā, ir svarīgi, lai banku pakalpojumu iekšējais tirgus būtu labāk integrēts. Pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze ir parādījusi, ka iekšējā tirgus darbība šajā jomā ir apdraudēta un pieaug finanšu sadrumstalotības risks. Starpbanku tirgi ir kļuvuši mazāk likvīdi, un banku pārrobežu darbības samazinās, jo ir bažas par kaitīgas ietekmes izplatību, uzticēšanās trūkums citu valstu banku sistēmām un dalībvalstu spējai atbalstīt bankas.
  Šie apstākļi ir patiešām satraucoši, ņemot vērā to, ka iekšējā tirgū banku iestādēm ir iespējams izmantot Eiropas pasi un to lielākā daļa darbojas vairākās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(1)

Lai veicinātu ekonomikas atlabšanu Savienībā, ir svarīgi, lai banku pakalpojumu iekšējais tirgus būtu labāk integrēts. Pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze ir parādījusi, ka iekšējā tirgus darbība šajā jomā ir apdraudēta un pieaug finanšu sadrumstalotības risks. Starpbanku tirgi ir kļuvuši mazāk likvīdi, un banku pārrobežu darbības samazinās, jo ir bažas par kaitīgas ietekmes izplatību, uzticēšanās trūkums citu valstu banku sistēmām un dalībvalstu spējai atbalstīt bankas.
  Šie apstākļi ir patiešām satraucoši, ņemot vērā to, ka iekšējā tirgū banku iestādēm ir iespējams izmantot Eiropas pasi un to lielākā daļa darbojas vairākās dalībvalstīs.

| (2) | Atšķirības dažādu dalībvalstu valsts noregulējuma noteikumos un attiecīgajā administratīvajā praksē un vienota lēmumu pieņemšanas procesa trūkums Savienības līmenī attiecībā uz pārrobežu banku noregulējumu vairo šo uzticēšanās trūkumu un tirgu nestabilitāti, jo bankas maksātnespējas rezultātā tās nenodrošina noteiktību un paredzamību. Noregulējuma lēmumi, kas ir pieņemti valsts līmenī
  un pastāvot atšķirīgam tiesiskajam regulējumam
  , var radīt konkurences kropļojumus un galu galā apdraudēt iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(2)

Atšķirības dažādu dalībvalstu valsts noregulējuma noteikumos un attiecīgajā administratīvajā praksē un vienota lēmumu pieņemšanas procesa trūkums Savienības līmenī attiecībā uz pārrobežu banku noregulējumu vairo šo uzticēšanās trūkumu un tirgu nestabilitāti, jo bankas maksātnespējas rezultātā tās nenodrošina noteiktību un paredzamību. Noregulējuma lēmumi, kas ir pieņemti valsts līmenī
  un pastāvot atšķirīgam tiesiskajam regulējumam
  , var radīt konkurences kropļojumus un galu galā apdraudēt iekšējo tirgu.

| (3) | Jo īpaši atšķirīgā prakse dalībvalstīs attieksmē pret noregulējamo banku kreditoriem un tādu banku glābšanā, kas kļūst maksātnespējīgas, ietekmē uztverto kredītrisku, finanšu stabilitāti un to banku maksātspēju. Tas apdraud sabiedrības uzticēšanos banku nozarei un rada šķēršļus brīvībai veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvībai iekšējā tirgū, jo, ja nepastāvētu šādas atšķirības dalībvalstu praksē, finansēšanas izmaksas būtu zemākas. |
| --- | --- |

(3)

Jo īpaši atšķirīgā prakse dalībvalstīs attieksmē pret noregulējamo banku kreditoriem un tādu banku glābšanā, kas kļūst maksātnespējīgas, ietekmē uztverto kredītrisku, finanšu stabilitāti un to banku maksātspēju. Tas apdraud sabiedrības uzticēšanos banku nozarei un rada šķēršļus brīvībai veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvībai iekšējā tirgū, jo, ja nepastāvētu šādas atšķirības dalībvalstu praksē, finansēšanas izmaksas būtu zemākas.

| (4) | Atšķirības dažādu dalībvalstu valsts noregulējuma noteikumos un attiecīgajā administratīvajā praksē var būt iemesls tam, kādēļ bankām un klientiem jāsedz lielākas aizņēmumu izmaksas tikai to uzņēmējdarbības vietas dēļ un neatkarīgi no to patiesās kredītspējas. Turklāt banku klienti neatkarīgi no pašu kredītspējas dažās dalībvalstīs saskaras ar augstākām aizņēmuma likmēm nekā banku klienti citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(4)

Atšķirības dažādu dalībvalstu valsts noregulējuma noteikumos un attiecīgajā administratīvajā praksē var būt iemesls tam, kādēļ bankām un klientiem jāsedz lielākas aizņēmumu izmaksas tikai to uzņēmējdarbības vietas dēļ un neatkarīgi no to patiesās kredītspējas. Turklāt banku klienti neatkarīgi no pašu kredītspējas dažās dalībvalstīs saskaras ar augstākām aizņēmuma likmēm nekā banku klienti citās dalībvalstīs.

| (4a) | Atsevišķu dalībvalstu nespēja nodrošināt labi funkcionējošas iestādes banku noregulējuma jomā pēdējo gadu laikā ir palielinājusi banku krīzes radītos zaudējumus. |
| --- | --- |

(4a)

Atsevišķu dalībvalstu nespēja nodrošināt labi funkcionējošas iestādes banku noregulējuma jomā pēdējo gadu laikā ir palielinājusi banku krīzes radītos zaudējumus.

| (4b) | Valsts iestādēm pirms noregulējuma procesa sākšanas var būt vēlme glābt bankas, izmantojot publiskā sektora līdzekļus, tādēļ vienotam Eiropas noregulējuma mehānismam ir būtiska nozīme, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un neitrālāku pieeju, lemjot par to, vai būtu jāsāk bankas noregulējums. |
| --- | --- |

(4b)

Valsts iestādēm pirms noregulējuma procesa sākšanas var būt vēlme glābt bankas, izmantojot publiskā sektora līdzekļus, tādēļ vienotam Eiropas noregulējuma mehānismam ir būtiska nozīme, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un neitrālāku pieeju, lemjot par to, vai būtu jāsāk bankas noregulējums.

| (5) | Tik ilgi, kamēr noregulējuma noteikumi, prakse un pieejas sloga sadalījumam tiks izstrādāti valsts līmenī un finanšu resursi, kas nepieciešami noregulējuma finansēšanai, tiks iegūti un tērēti valsts līmenī, iekšējais tirgus būs sadrumstalots. Turklāt valsts uzraudzības iestādēm ir spēcīgi stimuli samazināt iespējamo banku krīzes ietekmi uz valsts ekonomiku, veicot vienpusēju rīcību, lai aizsargātu banku operācijas, piemēram, ierobežojot pārvedumus un aizdevumus grupas ietvaros vai nosakot augstākas likviditātes un kapitāla prasības to jurisdikcijā esošiem meitasuzņēmumiem, kuru mātesuzņēmumi, iespējams, kļūst maksātnespējīgi.
  Katras valsts īpatnības, kā arī strīdīgie piederības un uzņēmējas valsts jautājumi ievērojami kaitē pārrobežu noregulējuma procesu efektivitātei.
  Tas ierobežo banku pārrobežu darbību un līdz ar to rada šķēršļus pamatbrīvību izmantošanai, kā arī kropļo konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(5)

Tik ilgi, kamēr noregulējuma noteikumi, prakse un pieejas sloga sadalījumam tiks izstrādāti valsts līmenī un finanšu resursi, kas nepieciešami noregulējuma finansēšanai, tiks iegūti un tērēti valsts līmenī, iekšējais tirgus būs sadrumstalots. Turklāt valsts uzraudzības iestādēm ir spēcīgi stimuli samazināt iespējamo banku krīzes ietekmi uz valsts ekonomiku, veicot vienpusēju rīcību, lai aizsargātu banku operācijas, piemēram, ierobežojot pārvedumus un aizdevumus grupas ietvaros vai nosakot augstākas likviditātes un kapitāla prasības to jurisdikcijā esošiem meitasuzņēmumiem, kuru mātesuzņēmumi, iespējams, kļūst maksātnespējīgi.
  Katras valsts īpatnības, kā arī strīdīgie piederības un uzņēmējas valsts jautājumi ievērojami kaitē pārrobežu noregulējuma procesu efektivitātei.
  Tas ierobežo banku pārrobežu darbību un līdz ar to rada šķēršļus pamatbrīvību izmantošanai, kā arī kropļo konkurenci iekšējā tirgū.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvai
  [] (4) ir
  izšķiroša nozīme
  valsts banku noregulējuma
  noteikumu saskaņošanā,
  un
  tajā paredzēta
  noregulējuma iestāžu
  sadarbība, risinot
  pārrobežu banku maksātnespējas
  problēmas
  . Tomēr Direktīvā [] paredzētā saskaņošana nav pilnīga, un lēmumu pieņemšanas process nav centralizēts. Direktīva [] būtībā nosaka kopīgus noregulējuma instrumentus un pilnvaras, kas ir pieejamas katras dalībvalsts iestādēm, bet dod tām
  zināmu
  rīcības brīvību instrumentu piemērošanā un valsts finansēšanas mehānismu izmantošanā, lai atbalstītu noregulējuma procedūras.
  Neraugoties uz reglamentācijas un starpniecības uzdevumiem, kas Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Banku iestādei jeb EBI) noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1093/2010

   (5), Direktīva []
  pilnībā
  nenovērš to, ka dalībvalstis pieņem individuālus un iespējami nekonsekventus lēmumus attiecībā uz pārrobežu grupu noregulējumu, kuri var ietekmēt noregulējuma vispārējās izmaksas. Turklāt, tā kā tajā ir paredzēti valsts finansēšanas mehānismi, tā pietiekamā mērā nesamazina banku atkarību no atbalsta, ko sniedz no valsts budžeta, un
  pilnībā
  nenovērš dalībvalstu atšķirīgās pieejas finansēšanas mehānismu izmantošanā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvai
  [] (4) ir
  izšķiroša nozīme
  valsts banku noregulējuma
  noteikumu saskaņošanā,
  un
  tajā paredzēta
  noregulējuma iestāžu
  sadarbība, risinot
  pārrobežu banku maksātnespējas
  problēmas
  . Tomēr Direktīvā [] paredzētā saskaņošana nav pilnīga, un lēmumu pieņemšanas process nav centralizēts. Direktīva [] būtībā nosaka kopīgus noregulējuma instrumentus un pilnvaras, kas ir pieejamas katras dalībvalsts iestādēm, bet dod tām
  zināmu
  rīcības brīvību instrumentu piemērošanā un valsts finansēšanas mehānismu izmantošanā, lai atbalstītu noregulējuma procedūras.
  Neraugoties uz reglamentācijas un starpniecības uzdevumiem, kas Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Banku iestādei jeb EBI) noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1093/2010

   (5), Direktīva []
  pilnībā
  nenovērš to, ka dalībvalstis pieņem individuālus un iespējami nekonsekventus lēmumus attiecībā uz pārrobežu grupu noregulējumu, kuri var ietekmēt noregulējuma vispārējās izmaksas. Turklāt, tā kā tajā ir paredzēti valsts finansēšanas mehānismi, tā pietiekamā mērā nesamazina banku atkarību no atbalsta, ko sniedz no valsts budžeta, un
  pilnībā
  nenovērš dalībvalstu atšķirīgās pieejas finansēšanas mehānismu izmantošanā.

| (7) | Efektīvu vienotu noregulējuma lēmumu nodrošināšana bankām, kas kļūst maksātnespējīgas Savienībā, tai skaitā par Savienības līmenī iegūta finansējuma izmantošanu, ir svarīga iekšējā tirgus pilnveidošanai finanšu pakalpojumu jomā. Iekšējā tirgū banku maksātnespēja vienā dalībvalstī var ietekmēt visas Savienības finanšu tirgu stabilitāti. Nodrošināt efektīvus un vienādus noregulējuma nosacījumus un finansēšanu ar vienādiem nosacījumiem visās dalībvalstīs ir ne vien to dalībvalstu interesēs, kurās bankas darbojas, bet visu dalībvalstu interesēs kopumā, jo tas saglabās konkurenci un uzlabos iekšējā tirgus darbību. Banku sistēmas iekšējā tirgū ir savstarpēji cieši saistītas, banku grupas ir starptautiskas, un bankām ir liels ārvalstu aktīvu procents. Ja netiktu ieviests vienots noregulējuma mehānisms, banku krīzei dalībvalstīs, kuras piedalās Vienotajā uzraudzības mehānismā (VUM), būtu spēcīgāka negatīva sistēmiska ietekme arī uz neiesaistītajām dalībvalstīm. Vienota noregulējuma mehānisma (VNM) izveide palielinās iesaistīto dalībvalstu banku stabilitāti un novērsīs krīzes negatīvo ietekmi uz neiesaistītajām dalībvalstīm, tādējādi atvieglojot iekšējā tirgus darbību kopumā.
  Iesaistītajās un neiesaistītajās dalībvalstīs reģistrēto iestāžu sadarbības mehānismam jābūt skaidri noteiktam, un ir svarīgi nodrošināt, lai neiesaistītās dalībvalstis netiktu diskriminētas. |
| --- | --- |

(7)

Efektīvu vienotu noregulējuma lēmumu nodrošināšana bankām, kas kļūst maksātnespējīgas Savienībā, tai skaitā par Savienības līmenī iegūta finansējuma izmantošanu, ir svarīga iekšējā tirgus pilnveidošanai finanšu pakalpojumu jomā. Iekšējā tirgū banku maksātnespēja vienā dalībvalstī var ietekmēt visas Savienības finanšu tirgu stabilitāti. Nodrošināt efektīvus un vienādus noregulējuma nosacījumus un finansēšanu ar vienādiem nosacījumiem visās dalībvalstīs ir ne vien to dalībvalstu interesēs, kurās bankas darbojas, bet visu dalībvalstu interesēs kopumā, jo tas saglabās konkurenci un uzlabos iekšējā tirgus darbību. Banku sistēmas iekšējā tirgū ir savstarpēji cieši saistītas, banku grupas ir starptautiskas, un bankām ir liels ārvalstu aktīvu procents. Ja netiktu ieviests vienots noregulējuma mehānisms, banku krīzei dalībvalstīs, kuras piedalās Vienotajā uzraudzības mehānismā (VUM), būtu spēcīgāka negatīva sistēmiska ietekme arī uz neiesaistītajām dalībvalstīm. Vienota noregulējuma mehānisma (VNM) izveide palielinās iesaistīto dalībvalstu banku stabilitāti un novērsīs krīzes negatīvo ietekmi uz neiesaistītajām dalībvalstīm, tādējādi atvieglojot iekšējā tirgus darbību kopumā.
  Iesaistītajās un neiesaistītajās dalībvalstīs reģistrēto iestāžu sadarbības mehānismam jābūt skaidri noteiktam, un ir svarīgi nodrošināt, lai neiesaistītās dalībvalstis netiktu diskriminētas.

| (7a) | Lai atjaunotu uzticēšanos banku sektoram, Eiropas Centrālā banka (ECB) veiks visu tiešā veidā uzraudzītu banku bilances vispusīgu novērtējumu. Attiecībā uz iesaistīto dalībvalstu bankām, kuras nav tiešā ESB uzraudzībā, kompetentajām iestādēm sadarbībā ar ECB būtu jāveic līdzvērtīgs bilances novērtējums, kas ir samērīgs ar bankas lielumu un uzņēmējdarbības modeli. Tas veicinātu uzticamības atjaunošanu, kā arī nodrošinātu to, ka visas bankas tiks pārbaudītas. |
| --- | --- |

(7a)

Lai atjaunotu uzticēšanos banku sektoram, Eiropas Centrālā banka (ECB) veiks visu tiešā veidā uzraudzītu banku bilances vispusīgu novērtējumu. Attiecībā uz iesaistīto dalībvalstu bankām, kuras nav tiešā ESB uzraudzībā, kompetentajām iestādēm sadarbībā ar ECB būtu jāveic līdzvērtīgs bilances novērtējums, kas ir samērīgs ar bankas lielumu un uzņēmējdarbības modeli. Tas veicinātu uzticamības atjaunošanu, kā arī nodrošinātu to, ka visas bankas tiks pārbaudītas.

| (7b) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū kopumā, visu banku sanācijas un noregulējuma sistēmu darbība Savienība būtu jāreglamentē ar Banku sanācijas un noregulējuma Direktīvu [BRRD] un saskaņā ar to pieņemtajiem deleģētajiem aktiem. Veicot savus uzdevumus, kas noteikti šajā regulā, Komisijai un Valdei būtu jārīkojas saskaņā ar minētās direktīvas un minēto deleģēto aktu prasībām. Ar minēto direktīvu vajadzētu reglamentēt sanācijas un noregulējuma plānošanu, agrīno intervenci, noregulējuma nosacījumus un principus, kā arī noregulējuma instrumentu izmantošanu VNM ietvaros. Šīs regulas galvenais mērķis ir aptvert vajadzīgos aspektus, kas nodrošinātu, ka VNM izmanto minēto direktīvu un tā rīcībā būtu vajadzīgais atbilstošais finansējums. Komisijai un Valdei būtu arī jāievēro visi attiecīgie Savienības tiesību akti, tostarp saistošie regulatīvie un īstenošanas tehniskie standarti, kurus izstrādājusi EBI un pieņēmusi Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 15. pantu. Valdei būtu arī jāievēro EBI pamatnostādnes un ieteikumi saistībā ar Direktīvu [BRRD] atbilstoši minētās regulas 16. pantam un attiecīgā gadījumā atbilstoši EBI lēmumiem, kas pieņemti saistošās starpniecības laikā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(7b)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū kopumā, visu banku sanācijas un noregulējuma sistēmu darbība Savienība būtu jāreglamentē ar Banku sanācijas un noregulējuma Direktīvu [BRRD] un saskaņā ar to pieņemtajiem deleģētajiem aktiem. Veicot savus uzdevumus, kas noteikti šajā regulā, Komisijai un Valdei būtu jārīkojas saskaņā ar minētās direktīvas un minēto deleģēto aktu prasībām. Ar minēto direktīvu vajadzētu reglamentēt sanācijas un noregulējuma plānošanu, agrīno intervenci, noregulējuma nosacījumus un principus, kā arī noregulējuma instrumentu izmantošanu VNM ietvaros. Šīs regulas galvenais mērķis ir aptvert vajadzīgos aspektus, kas nodrošinātu, ka VNM izmanto minēto direktīvu un tā rīcībā būtu vajadzīgais atbilstošais finansējums. Komisijai un Valdei būtu arī jāievēro visi attiecīgie Savienības tiesību akti, tostarp saistošie regulatīvie un īstenošanas tehniskie standarti, kurus izstrādājusi EBI un pieņēmusi Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 15. pantu. Valdei būtu arī jāievēro EBI pamatnostādnes un ieteikumi saistībā ar Direktīvu [BRRD] atbilstoši minētās regulas 16. pantam un attiecīgā gadījumā atbilstoši EBI lēmumiem, kas pieņemti saistošās starpniecības laikā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. panta 3. punktu.

| (8) | Pēc VUM izveides ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013
   (6) gadījumos, kad ECB centrāli uzrauga bankas iesaistītajās dalībvalstīs, pastāv neatbilstība starp šādu banku uzraudzību, ko veic Savienība, un šādām bankām piemērojamu valsts režīmu noregulējuma procedūrās saskaņā ar Direktīvu [BRRD]. |
| --- | --- |

(8)

Pēc VUM izveides ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013
   (6) gadījumos, kad ECB centrāli uzrauga bankas iesaistītajās dalībvalstīs, pastāv neatbilstība starp šādu banku uzraudzību, ko veic Savienība, un šādām bankām piemērojamu valsts režīmu noregulējuma procedūrās saskaņā ar Direktīvu [BRRD].

| (8a) | Regulā (ES) Nr. 1024/2013 paredzēta iespēja dalībvalstīm, kuras nav eurozonā, bet piedalās VUM, pārtraukt ciešo sadarbību ar VUM. Tādējādi var rasties situācija, ka dalībvalsts izlemj nepiedalīties VUM, bet tās teritorijā darbojas iestāde, kas gūst labumu no noregulējuma finansēšanas, izmantojot VNM fondu. Pārskatot šo regulu, tajā var iekļaut noteikumus, kas nepieļauj šādu situāciju. |
| --- | --- |

(8a)

Regulā (ES) Nr. 1024/2013 paredzēta iespēja dalībvalstīm, kuras nav eurozonā, bet piedalās VUM, pārtraukt ciešo sadarbību ar VUM. Tādējādi var rasties situācija, ka dalībvalsts izlemj nepiedalīties VUM, bet tās teritorijā darbojas iestāde, kas gūst labumu no noregulējuma finansēšanas, izmantojot VNM fondu. Pārskatot šo regulu, tajā var iekļaut noteikumus, kas nepieļauj šādu situāciju.

| (9) | Lai arī bankas dalībvalstīs, kuras nepiedalās VUM, valsts līmenī gūst labumu no saskaņotiem uzraudzības, noregulējuma un finansiālā atbalsta pasākumiem, bankām dalībvalstīs, kuras piedalās VUM, piemēro Savienības uzraudzības pasākumus un valsts pasākumus noregulējuma un finanšu atbalsta jomā. Šī neatbilstība rada nelabvēlīgus konkurences apstākļus bankām VUM iesaistītajās dalībvalstīs salīdzinājumā ar bankām pārējās dalībvalstīs. Tā kā uzraudzība un noregulējums VUM ietvaros notiek divos atšķirīgos līmeņos, var sagaidīt, ka intervence bankās un noregulējums tajās dalībvalstīs, kuras piedalās VUM, nenoritēs tikpat ātri, konsekventi un efektīvi kā bankās tajās dalībvalstīs, kuras nepiedalās VUM. Tas negatīvi ietekmē šo banku finansējuma izmaksas un rada nelabvēlīgus konkurences apstākļus, kaitējot tām dalībvalstīm, kurās šādas bankas darbojas, un vispārējai iekšējā tirgus darbībai. Līdz ar to ir svarīgi izveidot centralizētu noregulējuma mehānismu visām bankām, kuras darbojas VUM iesaistītajās dalībvalstīs, lai garantētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

(9)

Lai arī bankas dalībvalstīs, kuras nepiedalās VUM, valsts līmenī gūst labumu no saskaņotiem uzraudzības, noregulējuma un finansiālā atbalsta pasākumiem, bankām dalībvalstīs, kuras piedalās VUM, piemēro Savienības uzraudzības pasākumus un valsts pasākumus noregulējuma un finanšu atbalsta jomā. Šī neatbilstība rada nelabvēlīgus konkurences apstākļus bankām VUM iesaistītajās dalībvalstīs salīdzinājumā ar bankām pārējās dalībvalstīs. Tā kā uzraudzība un noregulējums VUM ietvaros notiek divos atšķirīgos līmeņos, var sagaidīt, ka intervence bankās un noregulējums tajās dalībvalstīs, kuras piedalās VUM, nenoritēs tikpat ātri, konsekventi un efektīvi kā bankās tajās dalībvalstīs, kuras nepiedalās VUM. Tas negatīvi ietekmē šo banku finansējuma izmaksas un rada nelabvēlīgus konkurences apstākļus, kaitējot tām dalībvalstīm, kurās šādas bankas darbojas, un vispārējai iekšējā tirgus darbībai. Līdz ar to ir svarīgi izveidot centralizētu noregulējuma mehānismu visām bankām, kuras darbojas VUM iesaistītajās dalībvalstīs, lai garantētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

| (10) | Noregulējuma pienākumu sadale starp valsts un Savienības līmeni būtu jāsaskaņo ar uzraudzības pienākumu sadali starp minētajiem līmeņiem. Kamēr uzraudzība dalībvalstī tiek saglabāta valsts līmenī, tikmēr attiecīgajai dalībvalstij būtu jāuzņemas atbildība par bankas maksātnespējas finansiālajām sekām. Līdz ar to vienotais noregulējuma mehānisms būtu jāpiemēro vienīgi tām bankām un finanšu iestādēm, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, kuras piedalās VUM, un uz kurām attiecas ECB uzraudzība VUM ietvaros. Bankām, kuras veic uzņēmējdarbību VUM neiesaistītajās dalībvalstīs, nebūtu jāpiemēro vienotais noregulējuma mehānisms. Ja šādām dalībvalstīm sāktu piemērot vienoto noregulējuma mehānismu, tas tām radītu nepareizus stimulus. Proti, uzraudzības iestādes minētajās dalībvalstīs varētu kļūt piekāpīgākas attiecībā pret savā jurisdikcijā esošajām bankām, jo tām nebūtu jāuzņemas viss finanšu risks to maksātnespējas gadījumā. Tādēļ, lai nodrošinātu paralēlismu ar VUM, vienotais noregulējuma mehānisms būtu jāpiemēro VUM iesaistītajās dalībvalstīs. Dalībvalstīm pievienojoties VUM, tām automātiski būtu jāpiemēro arī vienotais noregulējuma mehānisms. Visbeidzot, sagaidāms, ka vienotais noregulējuma mehānisms tiks attiecināts uz visu iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(10)

Noregulējuma pienākumu sadale starp valsts un Savienības līmeni būtu jāsaskaņo ar uzraudzības pienākumu sadali starp minētajiem līmeņiem. Kamēr uzraudzība dalībvalstī tiek saglabāta valsts līmenī, tikmēr attiecīgajai dalībvalstij būtu jāuzņemas atbildība par bankas maksātnespējas finansiālajām sekām. Līdz ar to vienotais noregulējuma mehānisms būtu jāpiemēro vienīgi tām bankām un finanšu iestādēm, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, kuras piedalās VUM, un uz kurām attiecas ECB uzraudzība VUM ietvaros. Bankām, kuras veic uzņēmējdarbību VUM neiesaistītajās dalībvalstīs, nebūtu jāpiemēro vienotais noregulējuma mehānisms. Ja šādām dalībvalstīm sāktu piemērot vienoto noregulējuma mehānismu, tas tām radītu nepareizus stimulus. Proti, uzraudzības iestādes minētajās dalībvalstīs varētu kļūt piekāpīgākas attiecībā pret savā jurisdikcijā esošajām bankām, jo tām nebūtu jāuzņemas viss finanšu risks to maksātnespējas gadījumā. Tādēļ, lai nodrošinātu paralēlismu ar VUM, vienotais noregulējuma mehānisms būtu jāpiemēro VUM iesaistītajās dalībvalstīs. Dalībvalstīm pievienojoties VUM, tām automātiski būtu jāpiemēro arī vienotais noregulējuma mehānisms. Visbeidzot, sagaidāms, ka vienotais noregulējuma mehānisms tiks attiecināts uz visu iekšējo tirgu.

| (11) | Vienots banku noregulējuma fonds (turpmāk “Fonds”) ir svarīgs elements, bez kura vienots noregulējuma mehānisms nevarētu pienācīgi darboties. Valsts finansējuma atšķirīgās sistēmas traucētu piemērot
  vienādus
  banku noregulējuma noteikumus iekšējā tirgū.
  Ja noregulējuma finansēšanu atstās valstu ziņā, valstu un banku sektora ciešā saikne netiks likvidēta un investori arī turpmāk varēs noteikt aizņēmumu nosacījumus pēc uzņēmējdarbības vietas, nevis to kredītspējas. Paliks arī pašreiz novērojamā lielā finanšu tirgus sadrumstalotība.
  Fondam būtu jāpalīdz nodrošināt vienādu administratīvo praksi noregulējuma finansēšanā un novērst to, ka atšķirīga valstu prakse rada šķēršļus pamatbrīvību izmantošanai vai kropļo konkurenci iekšējā tirgū. Fonds būtu jāfinansē tieši no bankām, un tajā būtu jāiepludina līdzekļi Savienības mērogā, lai noregulējuma resursus varētu objektīvi sadalīt dalībvalstīm, tādējādi palielinot finanšu stabilitāti un ierobežojot saikni starp priekšstatu par atsevišķu dalībvalstu finansiālo stāvokli un to banku un uzņēmumu finansēšanas izmaksām, kuras darbojas šajās dalībvalstīs.
  Lai vēl vairāk vājinātu minēto saikni, būtu jāaizliedz saistībā ar VNM pieņemt lēmumus, kas tieši skar dalībvalstu fiskālos pienākumus. |
| --- | --- |

(11)

Vienots banku noregulējuma fonds (turpmāk “Fonds”) ir svarīgs elements, bez kura vienots noregulējuma mehānisms nevarētu pienācīgi darboties. Valsts finansējuma atšķirīgās sistēmas traucētu piemērot
  vienādus
  banku noregulējuma noteikumus iekšējā tirgū.
  Ja noregulējuma finansēšanu atstās valstu ziņā, valstu un banku sektora ciešā saikne netiks likvidēta un investori arī turpmāk varēs noteikt aizņēmumu nosacījumus pēc uzņēmējdarbības vietas, nevis to kredītspējas. Paliks arī pašreiz novērojamā lielā finanšu tirgus sadrumstalotība.
  Fondam būtu jāpalīdz nodrošināt vienādu administratīvo praksi noregulējuma finansēšanā un novērst to, ka atšķirīga valstu prakse rada šķēršļus pamatbrīvību izmantošanai vai kropļo konkurenci iekšējā tirgū. Fonds būtu jāfinansē tieši no bankām, un tajā būtu jāiepludina līdzekļi Savienības mērogā, lai noregulējuma resursus varētu objektīvi sadalīt dalībvalstīm, tādējādi palielinot finanšu stabilitāti un ierobežojot saikni starp priekšstatu par atsevišķu dalībvalstu finansiālo stāvokli un to banku un uzņēmumu finansēšanas izmaksām, kuras darbojas šajās dalībvalstīs.
  Lai vēl vairāk vājinātu minēto saikni, būtu jāaizliedz saistībā ar VNM pieņemt lēmumus, kas tieši skar dalībvalstu fiskālos pienākumus.

| (12) | Tādēļ ir nepieciešams noteikt pasākumus, lai izveidotu vienotu noregulējuma mehānismu visām vienotajā uzraudzības mehānismā iesaistītajām dalībvalstīm ar mērķi atvieglot iekšējā tirgus pienācīgu un stabilu darbību. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ ir nepieciešams noteikt pasākumus, lai izveidotu vienotu noregulējuma mehānismu visām vienotajā uzraudzības mehānismā iesaistītajām dalībvalstīm ar mērķi atvieglot iekšējā tirgus pienācīgu un stabilu darbību.

| (13) | To, ka viena Savienības noregulējuma iestāde iesaistītajās dalībvalstīs centralizēti piemēro Direktīvā [BRRD] izklāstītos vienotos banku noregulējuma noteikumus, var nodrošināt tikai tad, ja noteikumi, kas reglamentē vienota noregulējuma mehānisma izveidi un darbību, būs tieši piemērojami dalībvalstīs, lai novērstu to atšķirīgu interpretāciju katrā dalībvalstī.
  Lai nodrošinātu noregulējuma instrumentu saskaņotu piemērošanu, Valdei kopā ar Komisiju būtu jāpieņem noregulējuma rokasgrāmata, kurā ir skaidri izklāstītas un sīki izstrādātas norādes par Direktīvā [BRRD] noteiktā noregulējuma instrumentu izmantošanu.
  Tam būtu jāsniedz priekšrocības iekšējam tirgum kopumā, jo tas veicinās taisnīgu konkurenci un šķēršļu novēršanu pamatbrīvību īstenošanā ne tikai iesaistītajās dalībvalstīs, bet arī visā iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(13)

To, ka viena Savienības noregulējuma iestāde iesaistītajās dalībvalstīs centralizēti piemēro Direktīvā [BRRD] izklāstītos vienotos banku noregulējuma noteikumus, var nodrošināt tikai tad, ja noteikumi, kas reglamentē vienota noregulējuma mehānisma izveidi un darbību, būs tieši piemērojami dalībvalstīs, lai novērstu to atšķirīgu interpretāciju katrā dalībvalstī.
  Lai nodrošinātu noregulējuma instrumentu saskaņotu piemērošanu, Valdei kopā ar Komisiju būtu jāpieņem noregulējuma rokasgrāmata, kurā ir skaidri izklāstītas un sīki izstrādātas norādes par Direktīvā [BRRD] noteiktā noregulējuma instrumentu izmantošanu.
  Tam būtu jāsniedz priekšrocības iekšējam tirgum kopumā, jo tas veicinās taisnīgu konkurenci un šķēršļu novēršanu pamatbrīvību īstenošanā ne tikai iesaistītajās dalībvalstīs, bet arī visā iekšējā tirgū.

| (14) | Atspoguļojot Regulas (ES) Nr. 1024/2013 darbības jomu, vienotajam noregulējuma mehānismam būtu jāattiecas uz visām kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs. Tomēr vienotā noregulējuma mehānisma ietvaros būtu jāparedz iespēja veikt jebkuras iesaistītās dalībvalsts kredītiestādes tiešu noregulējumu, lai novērstu asimetriju iekšējā tirgū attiecībā pret iestādēm, kas kļūst maksātnespējīgas, un kreditoriem noregulējuma procesā. Ciktāl mātesuzņēmumi, ieguldījumu brokeru sabiedrības un finanšu iestādes ir ietvertas ECB konsolidētajā uzraudzībā, tiktāl tās būtu jāietver vienotā noregulējuma mehānisma darbības jomā. Lai arī ECB minētās iestādes neuzraudzīs individuāli, tā būs vienīgā uzraudzības iestāde, kurai būs globāla izpratne par risku, kuram ir pakļauta grupa un, netieši, arī tās atsevišķi dalībnieki. No vienotā noregulējuma mehānisma darbības jomas izslēdzot vienības, kas ietilpst ECB konsolidētās uzraudzības jomā, nebūtu iespējams plānot banku grupu noregulējumu un pieņemt grupu noregulējuma stratēģiju, un līdz ar to pieņemtie noregulējuma lēmumi būtu mazāk efektīvi. |
| --- | --- |

(14)

Atspoguļojot Regulas (ES) Nr. 1024/2013 darbības jomu, vienotajam noregulējuma mehānismam būtu jāattiecas uz visām kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs. Tomēr vienotā noregulējuma mehānisma ietvaros būtu jāparedz iespēja veikt jebkuras iesaistītās dalībvalsts kredītiestādes tiešu noregulējumu, lai novērstu asimetriju iekšējā tirgū attiecībā pret iestādēm, kas kļūst maksātnespējīgas, un kreditoriem noregulējuma procesā. Ciktāl mātesuzņēmumi, ieguldījumu brokeru sabiedrības un finanšu iestādes ir ietvertas ECB konsolidētajā uzraudzībā, tiktāl tās būtu jāietver vienotā noregulējuma mehānisma darbības jomā. Lai arī ECB minētās iestādes neuzraudzīs individuāli, tā būs vienīgā uzraudzības iestāde, kurai būs globāla izpratne par risku, kuram ir pakļauta grupa un, netieši, arī tās atsevišķi dalībnieki. No vienotā noregulējuma mehānisma darbības jomas izslēdzot vienības, kas ietilpst ECB konsolidētās uzraudzības jomā, nebūtu iespējams plānot banku grupu noregulējumu un pieņemt grupu noregulējuma stratēģiju, un līdz ar to pieņemtie noregulējuma lēmumi būtu mazāk efektīvi.

| (15) | Vienotajā noregulējuma mehānismā lēmumi būtu jāpieņem visatbilstošākajā līmenī.
  Valdei, jo īpaši tās izpildsesijas laikā, vajadzētu būt pilnvarotai sagatavot un pieņemt pēc iespējas visus lēmumus par noregulējuma procedūru, ņemot vērā Komisijas nozīmi, kas paredzēta LESD, jo īpaši tā 114. un 107. pantā. |
| --- | --- |

(15)

Vienotajā noregulējuma mehānismā lēmumi būtu jāpieņem visatbilstošākajā līmenī.
  Valdei, jo īpaši tās izpildsesijas laikā, vajadzētu būt pilnvarotai sagatavot un pieņemt pēc iespējas visus lēmumus par noregulējuma procedūru, ņemot vērā Komisijas nozīmi, kas paredzēta LESD, jo īpaši tā 114. un 107. pantā.

| (15a) | Komisijai, pildot savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, būtu jārīkojas pilnīgi neatkarīgi no citiem uzdevumiem un stingri jāievēro šajā regulā un Direktīvā [BRRD] norādītie mērķi un principi. Uzdevumu nošķiršana būtu jānodrošina, izmantojot nošķirtu organizatorisko struktūru. |
| --- | --- |

(15a)

Komisijai, pildot savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, būtu jārīkojas pilnīgi neatkarīgi no citiem uzdevumiem un stingri jāievēro šajā regulā un Direktīvā [BRRD] norādītie mērķi un principi. Uzdevumu nošķiršana būtu jānodrošina, izmantojot nošķirtu organizatorisko struktūru.

| (16) | ECB, kas ir uzraudzības iestāde VUM ietvaros, ir vislabākajā pozīcijā, lai novērtētu, vai kredītiestāde kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga, un vai ir pamats uzskatīt, ka jebkāda privāta sektora vai uzraudzības darbība novērstu tās maksātnespēju pieņemamā laikposmā. Valdei
  izpildsesijas laikā
  pēc ECB paziņojuma saņemšanas
  un pēc noregulējuma nosacījumu izvērtēšanas
  būtu jāsniedz
  lēmuma projekts
  Komisijai ▌
  par
  iestādes
  noregulējuma veikšanu. Šajā lēmuma projektā
  būtu
  jāiekļauj ieteikumi
  par skaidri un detalizēti formulētu noregulējuma
  instrumentu sistēmu ▌un attiecīgā gadījumā par fonda izmantošanu
  . Šajā sistēmā Valdei
  izpildsesijā
  būtu jālemj par noregulējuma shēmu un jāsniedz norādes valsts noregulējuma iestādēm par noregulējuma instrumentiem un pilnvarām, kas jāīsteno valsts līmenī.
  Neskarot Valdes lēmumu pieņemšanas procedūras, Valdes locekļiem būtu jācenšas panākt vienprātību, pieņemot lēmumus. |
| --- | --- |

(16)

ECB, kas ir uzraudzības iestāde VUM ietvaros, ir vislabākajā pozīcijā, lai novērtētu, vai kredītiestāde kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga, un vai ir pamats uzskatīt, ka jebkāda privāta sektora vai uzraudzības darbība novērstu tās maksātnespēju pieņemamā laikposmā. Valdei
  izpildsesijas laikā
  pēc ECB paziņojuma saņemšanas
  un pēc noregulējuma nosacījumu izvērtēšanas
  būtu jāsniedz
  lēmuma projekts
  Komisijai ▌
  par
  iestādes
  noregulējuma veikšanu. Šajā lēmuma projektā
  būtu
  jāiekļauj ieteikumi
  par skaidri un detalizēti formulētu noregulējuma
  instrumentu sistēmu ▌un attiecīgā gadījumā par fonda izmantošanu
  . Šajā sistēmā Valdei
  izpildsesijā
  būtu jālemj par noregulējuma shēmu un jāsniedz norādes valsts noregulējuma iestādēm par noregulējuma instrumentiem un pilnvarām, kas jāīsteno valsts līmenī.
  Neskarot Valdes lēmumu pieņemšanas procedūras, Valdes locekļiem būtu jācenšas panākt vienprātību, pieņemot lēmumus.

| (17) | Valde būtu jāpilnvaro pieņemt lēmumus, jo īpaši saistībā ar noregulējuma plānošanu, noregulējamības novērtēšanu, noregulējamības šķēršļu novēršanu un noregulējuma darbības sagatavošanu. Valsts noregulējuma iestādēm būtu jāpalīdz Valdei plānot noregulējumu un sagatavot noregulējuma lēmumus. Tā kā noregulējuma pilnvaru izmantošana ietver valsts tiesību aktu piemērošanu, valsts noregulējuma iestādēm turklāt būtu jāuzņemas atbildība par noregulējuma lēmumu īstenošanu. |
| --- | --- |

(17)

Valde būtu jāpilnvaro pieņemt lēmumus, jo īpaši saistībā ar noregulējuma plānošanu, noregulējamības novērtēšanu, noregulējamības šķēršļu novēršanu un noregulējuma darbības sagatavošanu. Valsts noregulējuma iestādēm būtu jāpalīdz Valdei plānot noregulējumu un sagatavot noregulējuma lēmumus. Tā kā noregulējuma pilnvaru izmantošana ietver valsts tiesību aktu piemērošanu, valsts noregulējuma iestādēm turklāt būtu jāuzņemas atbildība par noregulējuma lēmumu īstenošanu.

| (18) | Iekšējā tirgus pareizas darbības labad ir svarīgi, lai noregulējuma pasākumiem tiktu piemēroti tie paši noteikumi neatkarīgi no tā, vai tos ir pieņēmušas valsts noregulējuma iestādes saskaņā ar Direktīvu [BRRD] vai vienotā noregulējuma mehānisma ietvaros. Komisija minētos pasākumus novērtēs saskaņā ar LESD 107. pantu. Ja noregulējuma finansēšanas mehānismu izmantošana neietver valsts atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, Komisijai, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū, minētie pasākumi būtu jānovērtē, kā tas paredzēts LESD 107. pantā. Ja paziņojums saskaņā ar LESD 108. pantu nav jāveic, jo atbilstīgi LESD 107. pantam nav iesaistīts valsts atbalsts attiecībā uz Valdes ierosinātu fonda izmantošanu
  , kā paredzēts tās izpildsesijā,
  nolūkā nodrošināt iekšējā tirgus integritāti starp iesaistītajām un neiesaistītajām dalībvalstīm, Komisijai, novērtējot ierosinājumu izmantot fonda līdzekļus, pēc analoģijas būtu jāpiemēro attiecīgie valsts atbalsta noteikumi saskaņā ar LESD 107. pantu. Valdei nebūtu jālemj par noregulējuma shēmu, kamēr Komisija pēc analoģijas ar valsts atbalsta noteikumiem nav pārliecinājusies, ka fonda izmantošanā ir ievēroti tie paši noteikumi kā valsts finansēšanas mehānismu intervences gadījumā. |
| --- | --- |

(18)

Iekšējā tirgus pareizas darbības labad ir svarīgi, lai noregulējuma pasākumiem tiktu piemēroti tie paši noteikumi neatkarīgi no tā, vai tos ir pieņēmušas valsts noregulējuma iestādes saskaņā ar Direktīvu [BRRD] vai vienotā noregulējuma mehānisma ietvaros. Komisija minētos pasākumus novērtēs saskaņā ar LESD 107. pantu. Ja noregulējuma finansēšanas mehānismu izmantošana neietver valsts atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, Komisijai, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū, minētie pasākumi būtu jānovērtē, kā tas paredzēts LESD 107. pantā. Ja paziņojums saskaņā ar LESD 108. pantu nav jāveic, jo atbilstīgi LESD 107. pantam nav iesaistīts valsts atbalsts attiecībā uz Valdes ierosinātu fonda izmantošanu
  , kā paredzēts tās izpildsesijā,
  nolūkā nodrošināt iekšējā tirgus integritāti starp iesaistītajām un neiesaistītajām dalībvalstīm, Komisijai, novērtējot ierosinājumu izmantot fonda līdzekļus, pēc analoģijas būtu jāpiemēro attiecīgie valsts atbalsta noteikumi saskaņā ar LESD 107. pantu. Valdei nebūtu jālemj par noregulējuma shēmu, kamēr Komisija pēc analoģijas ar valsts atbalsta noteikumiem nav pārliecinājusies, ka fonda izmantošanā ir ievēroti tie paši noteikumi kā valsts finansēšanas mehānismu intervences gadījumā.

| (19) | Lai noregulējuma procesā nodrošinātu ātru un efektīvu lēmumu pieņemšanu, Valdei vajadzētu būt īpašai Savienības aģentūrai ar specifisku struktūru, kas atbilst tās konkrētajiem uzdevumiem un kas atšķiras no visu pārējo Savienības aģentūru modeļa. Tās sastāvam būtu jānodrošina, ka ir pienācīgi ņemtas vērā visu noregulējuma procedūrās iesaistīto attiecīgo pušu intereses. Valdei būtu jādarbojas izpildsesijās un plenārsesijās. Valdes izpildsesijā tajā būtu jāpiedalās izpilddirektoram, izpilddirektora vietniekam un Komisijas un ECB
  izraudzītajiem
  pārstāvjiem
  , kam būtu neatkarīgi un objektīvi jārīkojas visas Savienības interesēs
  . Ņemot vērā Valdes uzdevumus, izpilddirektors un izpilddirektora vietnieks būtu jāieceļ amatā
  , pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām banku un finanšu jautājumos un pieredzi finanšu uzraudzības un regulējuma jomā
  .
  Izpilddirektors un izpilddirektora vietnieks būtu jāizraugās, izmantojot atklātu atlases procedūru, par kuru būtu pienācīgi jāinformē Eiropas Parlaments un Padome. Atlases procedūrā būtu jāievēro dzimumu līdzsvara princips. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata kandidātu saraksts. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam apstiprināšanai priekšlikums ar izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata kandidātiem. Pēc priekšlikuma apstiprināšanas Eiropas Parlamentā Padomei būtu jāpieņem īstenošanas lēmums par izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka iecelšanu.
  Apspriežoties par bankas vai grupas noregulējumu, kas veic uzņēmējdarbību vienā iesaistītajā dalībvalstī, Valdes izpildsesijā būtu jāuzaicina un jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesā loceklis, ko norīkojusi attiecīgā dalībvalsts un kas pārstāv savas valsts noregulējuma iestādi. Apspriežoties par pārrobežu grupu, piederības un visu attiecīgo uzņēmēju dalībvalstu norīkotie locekļi, kas pārstāv savas valsts noregulējuma iestādes, būtu arī jāuzaicina un jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesā Valdes izpildsesijā. Tomēr piederības dalībvalsts iestādēm un uzņēmējas dalībvalsts iestādēm būtu jānodrošina samērīga ietekme uz attiecīgo lēmumu, tādēļ uzņēmējas dalībvalsts iestādēm būtu kopā jābūt tikai vienai balsij.
  Pieņemot lēmumus, būtu pienācīgi jāņem vērā tā meitasuzņēmuma, filiāles vai vienības, uz kuru attiecas konsolidētā uzraudzība, relatīvais lielums un nozīme dažādu dalībvalstu ekonomikā un grupā kopumā. |
| --- | --- |

(19)

Lai noregulējuma procesā nodrošinātu ātru un efektīvu lēmumu pieņemšanu, Valdei vajadzētu būt īpašai Savienības aģentūrai ar specifisku struktūru, kas atbilst tās konkrētajiem uzdevumiem un kas atšķiras no visu pārējo Savienības aģentūru modeļa. Tās sastāvam būtu jānodrošina, ka ir pienācīgi ņemtas vērā visu noregulējuma procedūrās iesaistīto attiecīgo pušu intereses. Valdei būtu jādarbojas izpildsesijās un plenārsesijās. Valdes izpildsesijā tajā būtu jāpiedalās izpilddirektoram, izpilddirektora vietniekam un Komisijas un ECB
  izraudzītajiem
  pārstāvjiem
  , kam būtu neatkarīgi un objektīvi jārīkojas visas Savienības interesēs
  . Ņemot vērā Valdes uzdevumus, izpilddirektors un izpilddirektora vietnieks būtu jāieceļ amatā
  , pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām banku un finanšu jautājumos un pieredzi finanšu uzraudzības un regulējuma jomā
  .
  Izpilddirektors un izpilddirektora vietnieks būtu jāizraugās, izmantojot atklātu atlases procedūru, par kuru būtu pienācīgi jāinformē Eiropas Parlaments un Padome. Atlases procedūrā būtu jāievēro dzimumu līdzsvara princips. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata kandidātu saraksts. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam apstiprināšanai priekšlikums ar izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata kandidātiem. Pēc priekšlikuma apstiprināšanas Eiropas Parlamentā Padomei būtu jāpieņem īstenošanas lēmums par izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka iecelšanu.
  Apspriežoties par bankas vai grupas noregulējumu, kas veic uzņēmējdarbību vienā iesaistītajā dalībvalstī, Valdes izpildsesijā būtu jāuzaicina un jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesā loceklis, ko norīkojusi attiecīgā dalībvalsts un kas pārstāv savas valsts noregulējuma iestādi. Apspriežoties par pārrobežu grupu, piederības un visu attiecīgo uzņēmēju dalībvalstu norīkotie locekļi, kas pārstāv savas valsts noregulējuma iestādes, būtu arī jāuzaicina un jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesā Valdes izpildsesijā. Tomēr piederības dalībvalsts iestādēm un uzņēmējas dalībvalsts iestādēm būtu jānodrošina samērīga ietekme uz attiecīgo lēmumu, tādēļ uzņēmējas dalībvalsts iestādēm būtu kopā jābūt tikai vienai balsij.
  Pieņemot lēmumus, būtu pienācīgi jāņem vērā tā meitasuzņēmuma, filiāles vai vienības, uz kuru attiecas konsolidētā uzraudzība, relatīvais lielums un nozīme dažādu dalībvalstu ekonomikā un grupā kopumā.

| (19a) | Tā kā lēmumu pieņemšanas procesa dalībnieku sastāvs Valdes izpildsesijās mainās atkarībā no dalībvalsts(-īm), kurā(-ās) darbojas attiecīgā iestāde vai grupa, pastāvīgajiem dalībniekiem — izpilddirektoram, izpilddirektora vietniekam, Komisijas un ECB izraudzītajiem pārstāvjiem — būtu jānodrošina, lai lēmumi, kas pieņemti atšķirīga sastāva Valdes izpildsesijās, būtu saskanīgi, atbilstīgi un samērīgi. |
| --- | --- |

(19a)

Tā kā lēmumu pieņemšanas procesa dalībnieku sastāvs Valdes izpildsesijās mainās atkarībā no dalībvalsts(-īm), kurā(-ās) darbojas attiecīgā iestāde vai grupa, pastāvīgajiem dalībniekiem — izpilddirektoram, izpilddirektora vietniekam, Komisijas un ECB izraudzītajiem pārstāvjiem — būtu jānodrošina, lai lēmumi, kas pieņemti atšķirīga sastāva Valdes izpildsesijās, būtu saskanīgi, atbilstīgi un samērīgi.

| (19b) | Eiropas Banku iestādei būtu jāpiedalās Valdes sanāksmēs kā novērotājai. Vajadzības gadījumā var uzaicināt citus novērotājus, piemēram, Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM) pārstāvi, apmeklēt Valdes sanāksmes. Novērotājiem būtu piemērojamas tās pašas dienesta noslēpuma prasības, ko piemēro Valdes locekļiem, Valdes darbiniekiem un darbiniekiem, kuri strādā apmaiņas ietvaros vai kurus norīkojušas iesaistītās dalībvalstis noregulējuma pienākumu veikšanai. |
| --- | --- |

(19b)

Eiropas Banku iestādei būtu jāpiedalās Valdes sanāksmēs kā novērotājai. Vajadzības gadījumā var uzaicināt citus novērotājus, piemēram, Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM) pārstāvi, apmeklēt Valdes sanāksmes. Novērotājiem būtu piemērojamas tās pašas dienesta noslēpuma prasības, ko piemēro Valdes locekļiem, Valdes darbiniekiem un darbiniekiem, kuri strādā apmaiņas ietvaros vai kurus norīkojušas iesaistītās dalībvalstis noregulējuma pienākumu veikšanai.

| (19c) | Valdei būtu jāizveido iekšējas noregulējuma grupas, ko veido tās darbinieki un iesaistīto dalībvalstu valsts noregulējuma iestāžu darbinieki, kuri darbojas Valdes vadošā personāla izraudzītu koordinatoru vadībā un kurus kā novērotājus var uzaicināt piedalīties Valdes izpildsesijās, nepiešķirot viņiem balsstiesības. |
| --- | --- |

(19c)

Valdei būtu jāizveido iekšējas noregulējuma grupas, ko veido tās darbinieki un iesaistīto dalībvalstu valsts noregulējuma iestāžu darbinieki, kuri darbojas Valdes vadošā personāla izraudzītu koordinatoru vadībā un kurus kā novērotājus var uzaicināt piedalīties Valdes izpildsesijās, nepiešķirot viņiem balsstiesības.

| (19d) | Savienības iestāžu savstarpējas sadarbības princips ir noteikts Līgumos, jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(19d)

Savienības iestāžu savstarpējas sadarbības princips ir noteikts Līgumos, jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā.

| (20) | Ņemot vērā
  šajā regulā noteiktos
  Valdes
  un Komisijas
  uzdevumus un noregulējuma mērķus, kas ietver publisko līdzekļu aizsardzību,
  VNM
  darbība būtu jāfinansē no iemaksām, ko veic iesaistīto dalībvalstu iestādes.
  Minēto izmaksu segšanai nekādā gadījumā nevajadzētu izmantot dalībvalstu vai Savienības budžeta līdzekļi. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā
  šajā regulā noteiktos
  Valdes
  un Komisijas
  uzdevumus un noregulējuma mērķus, kas ietver publisko līdzekļu aizsardzību,
  VNM
  darbība būtu jāfinansē no iemaksām, ko veic iesaistīto dalībvalstu iestādes.
  Minēto izmaksu segšanai nekādā gadījumā nevajadzētu izmantot dalībvalstu vai Savienības budžeta līdzekļi.

| (21) | Komisijai un Valdei, ja nepieciešams, būtu jāaizstāj valsts noregulējuma iestādes, kuras ir noteiktas saskaņā ar Direktīvu [BRRD], attiecībā uz visiem aspektiem, kas saistīti ar noregulējuma lēmumu pieņemšanu. Valsts noregulējuma iestādēm, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvu [BRRD], būtu jāturpina veikt darbību, kura ir saistīta ar Valdes pieņemto noregulējuma shēmu īstenošanu. Lai nodrošinātu pārredzamību un demokrātisku kontroli, kā arī aizsargātu Savienības iestāžu tiesības, Valdei vajadzētu būt atbildīgai Eiropas Parlamentam un Padomei par visiem lēmumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz šo priekšlikumu. Tās pašas pārredzamības un demokrātiskas kontroles labad valstu parlamentiem vajadzētu būt noteiktām tiesībām saņemt informāciju par Valdes darbību un iesaistīties ar to dialogā. |
| --- | --- |

(21)

Komisijai un Valdei, ja nepieciešams, būtu jāaizstāj valsts noregulējuma iestādes, kuras ir noteiktas saskaņā ar Direktīvu [BRRD], attiecībā uz visiem aspektiem, kas saistīti ar noregulējuma lēmumu pieņemšanu. Valsts noregulējuma iestādēm, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvu [BRRD], būtu jāturpina veikt darbību, kura ir saistīta ar Valdes pieņemto noregulējuma shēmu īstenošanu. Lai nodrošinātu pārredzamību un demokrātisku kontroli, kā arī aizsargātu Savienības iestāžu tiesības, Valdei vajadzētu būt atbildīgai Eiropas Parlamentam un Padomei par visiem lēmumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz šo priekšlikumu. Tās pašas pārredzamības un demokrātiskas kontroles labad valstu parlamentiem vajadzētu būt noteiktām tiesībām saņemt informāciju par Valdes darbību un iesaistīties ar to dialogā.

| (21a) | Piemērojot šo regulu, visām attiecīgajā iestādēm būtu jāņem vērā proporcionalitātes princips. Proporcionalitātes princips jo īpaši nozīmē tādas ietekmes novērtējumu, kādu varētu izraisīt iestādes maksātnespēja saistībā ar tās uzņēmējdarbības veidu, akciju kapitāla struktūru, juridisko formu, riska profilu, lielumu un juridisko statusu, piemēram, vai tā gūst labumu no atbrīvojuma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantu, savstarpējo saistību ar citām iestādēm vai saistībā ar finanšu sistēmu kopumā, šīs iestādes darbības jomu un sarežģītību un dalību institucionālās aizsardzības shēmā, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta prasībām, vai citās kooperatīvās savstarpējās sadarbības sistēmās, kuras norādītas minētās regulas 113. panta 6. punktā, un vai iestāde veic jebkādu darbību vai sniedz pakalpojumus ieguldījumu jomā, kas noteikti Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā. |
| --- | --- |

(21a)

Piemērojot šo regulu, visām attiecīgajā iestādēm būtu jāņem vērā proporcionalitātes princips. Proporcionalitātes princips jo īpaši nozīmē tādas ietekmes novērtējumu, kādu varētu izraisīt iestādes maksātnespēja saistībā ar tās uzņēmējdarbības veidu, akciju kapitāla struktūru, juridisko formu, riska profilu, lielumu un juridisko statusu, piemēram, vai tā gūst labumu no atbrīvojuma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantu, savstarpējo saistību ar citām iestādēm vai saistībā ar finanšu sistēmu kopumā, šīs iestādes darbības jomu un sarežģītību un dalību institucionālās aizsardzības shēmā, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta prasībām, vai citās kooperatīvās savstarpējās sadarbības sistēmās, kuras norādītas minētās regulas 113. panta 6. punktā, un vai iestāde veic jebkādu darbību vai sniedz pakalpojumus ieguldījumu jomā, kas noteikti Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā.

| (21b) | Valstu parlamentu kompetentajām komitejām vajadzētu būt tiesībām pēc iesaistīto dalībvalstu parlamentu pieprasījuma uzklausīt Valdes locekli valsts kompetentās iestādes klātbūtnē. |
| --- | --- |

(21b)

Valstu parlamentu kompetentajām komitejām vajadzētu būt tiesībām pēc iesaistīto dalībvalstu parlamentu pieprasījuma uzklausīt Valdes locekli valsts kompetentās iestādes klātbūtnē.

| (22) | Ja Direktīva [BRRD] valsts noregulējuma iestādēm nodrošina iespēju piemērot vienkāršotus pienākumus vai atbrīvojumus attiecībā uz prasību par noregulējuma plānu izstrādi, jāparedz procedūra, ar kuru Valde varētu atļaut šādu vienkāršotu pienākumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(22)

Ja Direktīva [BRRD] valsts noregulējuma iestādēm nodrošina iespēju piemērot vienkāršotus pienākumus vai atbrīvojumus attiecībā uz prasību par noregulējuma plānu izstrādi, jāparedz procedūra, ar kuru Valde varētu atļaut šādu vienkāršotu pienākumu piemērošanu.

| (23) | Lai nodrošinātu vienotu pieeju iestādēm un grupām, Valdei būtu jāpiešķir pilnvaras izstrādāt noregulējuma plānus šādām iestādēm un grupām
  sadarbībā ar valsts noregulējuma iestādēm, kurām Valde var uzticēt veikt uzdevumus saistībā ar noregulējuma plānu sagatavošanu
  . Valdei būtu jānovērtē šādu iestāžu un grupu noregulējamība un jāveic pasākumi, kuru mērķis ir novērst šķēršļus noregulējamībai, ja tādi pastāv. Valdei būtu jāpieprasa valsts noregulējuma iestādēm piemērot attiecīgus pasākumus, kuri izstrādāti, lai novērstu noregulējamības šķēršļus ar mērķi nodrošināt konsekvenci un attiecīgo iestāžu noregulējamību.
  Noregulējuma plānos ietvertās iestāžu īpašās un konfidenciālās informācijas dēļ lēmumus par noregulējuma plānu izstrādāšanu, novērtēšanu un apstiprināšanu, kā arī atbilstīgu pasākumu īstenošanu būtu jāpieņem Valdei izpildsesijā. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu vienotu pieeju iestādēm un grupām, Valdei būtu jāpiešķir pilnvaras izstrādāt noregulējuma plānus šādām iestādēm un grupām
  sadarbībā ar valsts noregulējuma iestādēm, kurām Valde var uzticēt veikt uzdevumus saistībā ar noregulējuma plānu sagatavošanu
  . Valdei būtu jānovērtē šādu iestāžu un grupu noregulējamība un jāveic pasākumi, kuru mērķis ir novērst šķēršļus noregulējamībai, ja tādi pastāv. Valdei būtu jāpieprasa valsts noregulējuma iestādēm piemērot attiecīgus pasākumus, kuri izstrādāti, lai novērstu noregulējamības šķēršļus ar mērķi nodrošināt konsekvenci un attiecīgo iestāžu noregulējamību.
  Noregulējuma plānos ietvertās iestāžu īpašās un konfidenciālās informācijas dēļ lēmumus par noregulējuma plānu izstrādāšanu, novērtēšanu un apstiprināšanu, kā arī atbilstīgu pasākumu īstenošanu būtu jāpieņem Valdei izpildsesijā.

| (24) | Noregulējuma plānošana ir būtisks efektīva noregulējuma elements. Līdz ar to Valdei vajadzētu būt pilnvarām pieprasīt izmaiņas iestāžu vai grupu struktūrā un organizācijā, lai novērstu praktiskus šķēršļus noregulējuma instrumentu piemērošanā un lai nodrošinātu attiecīgo vienību noregulējamību. Ņemot vērā visu iestāžu potenciāli sistēmisko raksturu, finanšu stabilitātes saglabāšanas nolūkā ir būtiski, lai varas iestādēm būtu iespēja noregulēt jebkuru iestādi. Lai tiktu nodrošinātas tiesības veikt uzņēmējdarbību, kas noteiktas Pamattiesību hartas 16. pantā, Valdes rīcības brīvībai vajadzētu būt ierobežotai ar tiesībām veikt vienīgi to, kas ir vajadzīgs iestādes struktūras un darbības vienkāršošanai, vienīgi nolūkā palielināt tās noregulējamību. Turklāt visiem šajā nolūkā piemērojamiem pasākumiem būtu jāatbilst Savienības tiesību aktiem. Pasākumi nedrīkstētu būt tiešā vai netiešā veidā diskriminējoši valstspiederības dēļ, un tie būtu jāpamato ar primāro apsvērumu, ka tie ir veikti vispārības interesēs, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti. Lai noteiktu, vai darbība ir veikta vispārības interesēs, Valdei, kura darbojas vispārības interesēs, būtu jāspēj sasniegt savus noregulējuma mērķus, nesaskaroties ar šķēršļiem, kas kavē piemērot noregulējuma instrumentus vai izmantot tai piešķirtās pilnvaras. Turklāt darbība nedrīkstētu pārsniegt mērķu sasniegšanai nepieciešamo. |
| --- | --- |

(24)

Noregulējuma plānošana ir būtisks efektīva noregulējuma elements. Līdz ar to Valdei vajadzētu būt pilnvarām pieprasīt izmaiņas iestāžu vai grupu struktūrā un organizācijā, lai novērstu praktiskus šķēršļus noregulējuma instrumentu piemērošanā un lai nodrošinātu attiecīgo vienību noregulējamību. Ņemot vērā visu iestāžu potenciāli sistēmisko raksturu, finanšu stabilitātes saglabāšanas nolūkā ir būtiski, lai varas iestādēm būtu iespēja noregulēt jebkuru iestādi. Lai tiktu nodrošinātas tiesības veikt uzņēmējdarbību, kas noteiktas Pamattiesību hartas 16. pantā, Valdes rīcības brīvībai vajadzētu būt ierobežotai ar tiesībām veikt vienīgi to, kas ir vajadzīgs iestādes struktūras un darbības vienkāršošanai, vienīgi nolūkā palielināt tās noregulējamību. Turklāt visiem šajā nolūkā piemērojamiem pasākumiem būtu jāatbilst Savienības tiesību aktiem. Pasākumi nedrīkstētu būt tiešā vai netiešā veidā diskriminējoši valstspiederības dēļ, un tie būtu jāpamato ar primāro apsvērumu, ka tie ir veikti vispārības interesēs, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti. Lai noteiktu, vai darbība ir veikta vispārības interesēs, Valdei, kura darbojas vispārības interesēs, būtu jāspēj sasniegt savus noregulējuma mērķus, nesaskaroties ar šķēršļiem, kas kavē piemērot noregulējuma instrumentus vai izmantot tai piešķirtās pilnvaras. Turklāt darbība nedrīkstētu pārsniegt mērķu sasniegšanai nepieciešamo.

| (24a) | Noregulējuma plānos būtu jāņem vērā ietekme uz darbiniekiem un saskaņā ar Direktīvu [BRRD] jāietver procedūras attiecībā uz darbinieku vai to pārstāvju informēšanu vai apspriešanos ar tiem visā noregulējuma procesa laikā. Šajā saistībā attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā koplīgumi un citas sociālo partneru noslēgtās vienošanās. Informācija par noregulējuma plāniem, kā arī par visām izmaiņām tajos, būtu jāpaziņo darbiniekiem vai to pārstāvjiem, kā tas paredzēts Direktīvā [BRRD]. |
| --- | --- |

(24a)

Noregulējuma plānos būtu jāņem vērā ietekme uz darbiniekiem un saskaņā ar Direktīvu [BRRD] jāietver procedūras attiecībā uz darbinieku vai to pārstāvju informēšanu vai apspriešanos ar tiem visā noregulējuma procesa laikā. Šajā saistībā attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā koplīgumi un citas sociālo partneru noslēgtās vienošanās. Informācija par noregulējuma plāniem, kā arī par visām izmaiņām tajos, būtu jāpaziņo darbiniekiem vai to pārstāvjiem, kā tas paredzēts Direktīvā [BRRD].

| (25) | Vienotā noregulējuma mehānisma pamatā vajadzētu būt Direktīvai [BRRD] un VUM sistēmai. Līdz ar to Valdei vajadzētu būt pilnvarotai iejaukties agrīnā posmā, kad sāk pasliktināties iestādes finansiālā situācija vai maksātspēja. Informācija, ko Valde šajā posmā saņem no ▌ECB, ir svarīga, lai izlemtu par darbību, ko tā varētu veikt ar mērķi sagatavoties attiecīgās iestādes noregulējumam. |
| --- | --- |

(25)

Vienotā noregulējuma mehānisma pamatā vajadzētu būt Direktīvai [BRRD] un VUM sistēmai. Līdz ar to Valdei vajadzētu būt pilnvarotai iejaukties agrīnā posmā, kad sāk pasliktināties iestādes finansiālā situācija vai maksātspēja. Informācija, ko Valde šajā posmā saņem no ▌ECB, ir svarīga, lai izlemtu par darbību, ko tā varētu veikt ar mērķi sagatavoties attiecīgās iestādes noregulējumam.

| (26) | Lai vajadzības gadījumā nodrošinātu ātru noregulējuma darbību, Valdei, sadarbojoties ar attiecīgo kompetento iestādi vai ECB, būtu cieši jāuzrauga attiecīgo iestāžu situācija un šo iestāžu atbilstība kādam no šajā ziņā veicamajiem agrīnas intervences pasākumiem. |
| --- | --- |

(26)

Lai vajadzības gadījumā nodrošinātu ātru noregulējuma darbību, Valdei, sadarbojoties ar attiecīgo kompetento iestādi vai ECB, būtu cieši jāuzrauga attiecīgo iestāžu situācija un šo iestāžu atbilstība kādam no šajā ziņā veicamajiem agrīnas intervences pasākumiem.

| (27) | Lai mazinātu traucējumus finanšu tirgos un ekonomikā, noregulējuma process būtu jāīsteno īsā laikposmā.
  Vajadzētu iespējami drīz nodrošināt noguldītājiem piekļuvi vismaz garantētajiem noguldījumiem, jebkurā gadījumā agrāk nekā piekļuve garantētajiem noguldījumiem būtu nodrošināta noguldītājiem, izmantojot parasto maksātnespējas procedūru saskaņā ar Direktīvu [par noguldījumu garantiju sistēmām].
  Komisijai visā noregulējuma procedūrā būtu jānodrošina piekļuve visai informācijai, ko tā uzskata par svarīgu, lai noregulējuma procesā pieņemtu apzinātu lēmumu. Ja Komisija nolemj
  pieņemt lēmuma projektu, ko Valde sagatavojusi, lai sāktu
  iestādes noregulējumu, Valdei būtu nekavējoties jāpieņem noregulējuma shēma, ar ko nosaka konkrētus noteikumus par noregulējuma instrumentiem un pilnvarām un jebkuru finansēšanas mehānismu izmantošanu. |
| --- | --- |

(27)

Lai mazinātu traucējumus finanšu tirgos un ekonomikā, noregulējuma process būtu jāīsteno īsā laikposmā.
  Vajadzētu iespējami drīz nodrošināt noguldītājiem piekļuvi vismaz garantētajiem noguldījumiem, jebkurā gadījumā agrāk nekā piekļuve garantētajiem noguldījumiem būtu nodrošināta noguldītājiem, izmantojot parasto maksātnespējas procedūru saskaņā ar Direktīvu [par noguldījumu garantiju sistēmām].
  Komisijai visā noregulējuma procedūrā būtu jānodrošina piekļuve visai informācijai, ko tā uzskata par svarīgu, lai noregulējuma procesā pieņemtu apzinātu lēmumu. Ja Komisija nolemj
  pieņemt lēmuma projektu, ko Valde sagatavojusi, lai sāktu
  iestādes noregulējumu, Valdei būtu nekavējoties jāpieņem noregulējuma shēma, ar ko nosaka konkrētus noteikumus par noregulējuma instrumentiem un pilnvarām un jebkuru finansēšanas mehānismu izmantošanu.

| (28) | Iestādes, kas kļūst maksātnespējīga, likvidācija saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru varētu apdraudēt finanšu stabilitāti, pārtraukt būtisku pakalpojumu sniegšanu un ietekmēt noguldītāju aizsardzību. Šādā gadījumā noregulējuma instrumentu piemērošana ir vispārības interesēs. Tāpēc ar noregulējumu būtu jāsasniedz šādi mērķi: nodrošināt būtisku pakalpojumu nepārtrauktību, saglabāt finanšu sistēmas stabilitāti, samazināt pārmērīga riska uzņemšanos, iespējami samazināt paļaušanos uz publiskā sektora finansiālo atbalstu iestādēm, kas kļūst maksātnespējīgas, un aizsargāt noguldītājus. |
| --- | --- |

(28)

Iestādes, kas kļūst maksātnespējīga, likvidācija saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru varētu apdraudēt finanšu stabilitāti, pārtraukt būtisku pakalpojumu sniegšanu un ietekmēt noguldītāju aizsardzību. Šādā gadījumā noregulējuma instrumentu piemērošana ir vispārības interesēs. Tāpēc ar noregulējumu būtu jāsasniedz šādi mērķi: nodrošināt būtisku pakalpojumu nepārtrauktību, saglabāt finanšu sistēmas stabilitāti, samazināt pārmērīga riska uzņemšanos, iespējami samazināt paļaušanos uz publiskā sektora finansiālo atbalstu iestādēm, kas kļūst maksātnespējīgas, un aizsargāt noguldītājus.

| (29) | Tomēr vienmēr būtu jāapsver iespēja maksātnespējīgu iestādi likvidēt saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, pirms tiek pieņemts lēmums par tās saglabāšanu, nepārtraucot tās darbību. Maksātnespējīga iestāde būtu jāsaglabā, nepārtraucot tās darbību, finansiālas stabilitātes nolūkā un pēc iespējas lielākā mērā izmantojot privātus līdzekļus. To var panākt, pārdodot iestādi vai apvienojot ar citu pircēju no privātā sektora, vai arī norakstot iestādes saistības vai konvertējot tās parādu pašu kapitālā, lai veiktu rekapitalizāciju. |
| --- | --- |

(29)

Tomēr vienmēr būtu jāapsver iespēja maksātnespējīgu iestādi likvidēt saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru, pirms tiek pieņemts lēmums par tās saglabāšanu, nepārtraucot tās darbību. Maksātnespējīga iestāde būtu jāsaglabā, nepārtraucot tās darbību, finansiālas stabilitātes nolūkā un pēc iespējas lielākā mērā izmantojot privātus līdzekļus. To var panākt, pārdodot iestādi vai apvienojot ar citu pircēju no privātā sektora, vai arī norakstot iestādes saistības vai konvertējot tās parādu pašu kapitālā, lai veiktu rekapitalizāciju.

| (30) | Īstenojot noregulējuma pilnvaras, Komisijai un Valdei būtu jānodrošina, ka akcionāri un kreditori sedz samērīgu daļu no zaudējumiem, kā arī tiek nomainīti vadītāji
  vai piesaistīti vēl citi vadītāji
  , samazinātas iestādes noregulējuma izmaksas un piemērota vienlīdzīga attieksme pret visiem maksātnespējīgās iestādes vienas un tās pašas kategorijas kreditoriem
  saskaņā ar šo regulu un Direktīvu [BRRD]
  . |
| --- | --- |

(30)

Īstenojot noregulējuma pilnvaras, Komisijai un Valdei būtu jānodrošina, ka akcionāri un kreditori sedz samērīgu daļu no zaudējumiem, kā arī tiek nomainīti vadītāji
  vai piesaistīti vēl citi vadītāji
  , samazinātas iestādes noregulējuma izmaksas un piemērota vienlīdzīga attieksme pret visiem maksātnespējīgās iestādes vienas un tās pašas kategorijas kreditoriem
  saskaņā ar šo regulu un Direktīvu [BRRD]
  .

| (31) | Akcionāru un kreditoru tiesību ierobežojumi būtu jānosaka atbilstīgi Pamattiesību hartas 52. pantam. Tāpēc noregulējuma instrumenti būtu jāpiemēro tikai tām iestādēm, kuras kļūst maksātnespējīgas vai, iespējams, kļūs maksātnespējīgas, un tikai tad, ja ir jāsasniedz finanšu stabilitātes mērķis vispārības interesēs. Proti, noregulējuma instrumenti būtu jāpiemēro tad, ja iestādi nevar likvidēt saskaņā ar parastām maksātnespējas procedūrām bez finanšu sistēmas destabilizācijas un ja ir vajadzīgi pasākumi, lai nodrošinātu sistēmiski svarīgu funkciju ātru nodošanu un turpināšanu, un ja nav pamatotu izredžu rast alternatīvu privātu risinājumu, tostarp izredžu, ka esošie akcionāri vai trešā persona palielinātu kapitālu pietiekamā apmērā, lai pilnībā atjaunotu iestādes dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(31)

Akcionāru un kreditoru tiesību ierobežojumi būtu jānosaka atbilstīgi Pamattiesību hartas 52. pantam. Tāpēc noregulējuma instrumenti būtu jāpiemēro tikai tām iestādēm, kuras kļūst maksātnespējīgas vai, iespējams, kļūs maksātnespējīgas, un tikai tad, ja ir jāsasniedz finanšu stabilitātes mērķis vispārības interesēs. Proti, noregulējuma instrumenti būtu jāpiemēro tad, ja iestādi nevar likvidēt saskaņā ar parastām maksātnespējas procedūrām bez finanšu sistēmas destabilizācijas un ja ir vajadzīgi pasākumi, lai nodrošinātu sistēmiski svarīgu funkciju ātru nodošanu un turpināšanu, un ja nav pamatotu izredžu rast alternatīvu privātu risinājumu, tostarp izredžu, ka esošie akcionāri vai trešā persona palielinātu kapitālu pietiekamā apmērā, lai pilnībā atjaunotu iestādes dzīvotspēju.

| (32) | Īpašumtiesību aizskārumiem nevajadzētu būt nesamērīgiem. Tā rezultātā skartajiem akcionāriem un kreditoriem nevajadzētu rasties lielākiem zaudējumiem nekā tiem, kas būtu radušies, ja iestāde būtu likvidēta laikā, kad pieņemts lēmums par noregulējumu. Ja noregulējamās iestādes aktīvi tiek daļēji nodoti privātam pircējam vai pagaidu iestādei, noregulējamās iestādes atlikusī daļa būtu jālikvidē saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. Lai aizsargātu likvidējamās iestādes esošos akcionārus un kreditorus likvidācijas procesā, tiem vajadzētu būt tiesībām saņemt savu prasījumu atmaksājuma summu, kas nav mazāka par summu, kuru tie saskaņā ar aplēsēm būtu atguvuši, ja visa iestāde būtu likvidēta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. |
| --- | --- |

(32)

Īpašumtiesību aizskārumiem nevajadzētu būt nesamērīgiem. Tā rezultātā skartajiem akcionāriem un kreditoriem nevajadzētu rasties lielākiem zaudējumiem nekā tiem, kas būtu radušies, ja iestāde būtu likvidēta laikā, kad pieņemts lēmums par noregulējumu. Ja noregulējamās iestādes aktīvi tiek daļēji nodoti privātam pircējam vai pagaidu iestādei, noregulējamās iestādes atlikusī daļa būtu jālikvidē saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. Lai aizsargātu likvidējamās iestādes esošos akcionārus un kreditorus likvidācijas procesā, tiem vajadzētu būt tiesībām saņemt savu prasījumu atmaksājuma summu, kas nav mazāka par summu, kuru tie saskaņā ar aplēsēm būtu atguvuši, ja visa iestāde būtu likvidēta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru.

| (33) | Lai aizsargātu akcionāru tiesības un nodrošinātu, ka kreditori saņem ne mazāk, kā tie saņemtu parastās maksātnespējas procedūras gadījumā, būtu jānosaka skaidri pienākumi attiecībā uz iestādes aktīvu un saistību novērtēšanu un jādod pietiekams laiks pienācīgi novērtēt, kāda attieksme tiem tiktu piemērota, ja iestāde būtu likvidēta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. Būtu jāparedz iespēja uzsākt šādu novērtēšanu jau agrīnas intervences posmā. Pirms jebkādu noregulēšanas darbību veikšanas būtu jāaplēš iestādes aktīvu un saistību vērtība un jānolemj par attieksmi, kādu piemērotu akcionāriem un kreditoriem parastās maksātnespējas procedūras gadījumā. |
| --- | --- |

(33)

Lai aizsargātu akcionāru tiesības un nodrošinātu, ka kreditori saņem ne mazāk, kā tie saņemtu parastās maksātnespējas procedūras gadījumā, būtu jānosaka skaidri pienākumi attiecībā uz iestādes aktīvu un saistību novērtēšanu un jādod pietiekams laiks pienācīgi novērtēt, kāda attieksme tiem tiktu piemērota, ja iestāde būtu likvidēta saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru. Būtu jāparedz iespēja uzsākt šādu novērtēšanu jau agrīnas intervences posmā. Pirms jebkādu noregulēšanas darbību veikšanas būtu jāaplēš iestādes aktīvu un saistību vērtība un jānolemj par attieksmi, kādu piemērotu akcionāriem un kreditoriem parastās maksātnespējas procedūras gadījumā.

| (34) | Ir svarīgi, lai zaudējumi tiktu atzīti uzreiz iestādes maksātnespējas brīdī. Tādu iestāžu aktīvu un saistību novērtējuma
  pamatprincipi
  , kuras kļūst maksātnespējīgas, ir
  noteikti Direktīvā [BRRD]
  . Būtu jāparedz iespēja, ka Valde steidzamības dēļ var ātri veikt maksātnespējīgās iestādes aktīvu vai saistību provizorisku vērtējumu, kas būtu jāpiemēro, līdz tiek veikts neatkarīgs novērtējums. |
| --- | --- |

(34)

Ir svarīgi, lai zaudējumi tiktu atzīti uzreiz iestādes maksātnespējas brīdī. Tādu iestāžu aktīvu un saistību novērtējuma
  pamatprincipi
  , kuras kļūst maksātnespējīgas, ir
  noteikti Direktīvā [BRRD]
  . Būtu jāparedz iespēja, ka Valde steidzamības dēļ var ātri veikt maksātnespējīgās iestādes aktīvu vai saistību provizorisku vērtējumu, kas būtu jāpiemēro, līdz tiek veikts neatkarīgs novērtējums.

| (35) | Tādēļ, lai nodrošinātu, ka noregulējuma process ir objektīvs un stabils, ir jānosaka kārtība, kādā būtu jānoraksta vai jākonvertē kreditoru nenodrošinātie prasījumi pret noregulējamo iestādi. Lai ierobežotu risku, ka kreditoriem radīsies lielāki zaudējumi nekā tad, ja iestāde tiktu likvidēta saskaņā ar parastām maksātnespējas procedūrām, nosakāmā kārtība būtu jāpiemēro parastās maksātnespējas procedūrās un veicot norakstīšanu vai konvertāciju noregulējuma procesā. Tas atvieglotu parāda cenas noteikšanu. |
| --- | --- |

(35)

Tādēļ, lai nodrošinātu, ka noregulējuma process ir objektīvs un stabils, ir jānosaka kārtība, kādā būtu jānoraksta vai jākonvertē kreditoru nenodrošinātie prasījumi pret noregulējamo iestādi. Lai ierobežotu risku, ka kreditoriem radīsies lielāki zaudējumi nekā tad, ja iestāde tiktu likvidēta saskaņā ar parastām maksātnespējas procedūrām, nosakāmā kārtība būtu jāpiemēro parastās maksātnespējas procedūrās un veicot norakstīšanu vai konvertāciju noregulējuma procesā. Tas atvieglotu parāda cenas noteikšanu.

| (35a) | Visā Savienībā vēl nav pabeigta tiesību aktu saskaņošana maksātnespējas jomā, kas būtu nozīmīgs solis, lai patiesi izveidotu iekšējo tirgu. Tomēr pateicoties Direktīvā [BRRD] īstenotajai saskaņošanai, gan vienībām, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, kurās darbojas VUM, gan tām, kas veic uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs, maksātnespējas gadījumā būs vienāda kreditoru prasību hierarhija, kurā ņemtas vērā noguldītāju prioritāte. Šāda saskaņošana lielā mērā novērš regulējuma arbitrāžu. Tomēr būtu pakāpeniski jāveido Savienības regulējums maksātnespējas jomā. |
| --- | --- |

(35a)

Visā Savienībā vēl nav pabeigta tiesību aktu saskaņošana maksātnespējas jomā, kas būtu nozīmīgs solis, lai patiesi izveidotu iekšējo tirgu. Tomēr pateicoties Direktīvā [BRRD] īstenotajai saskaņošanai, gan vienībām, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, kurās darbojas VUM, gan tām, kas veic uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs, maksātnespējas gadījumā būs vienāda kreditoru prasību hierarhija, kurā ņemtas vērā noguldītāju prioritāte. Šāda saskaņošana lielā mērā novērš regulējuma arbitrāžu. Tomēr būtu pakāpeniski jāveido Savienības regulējums maksātnespējas jomā.

| (36) | Komisijai
  , pamatojoties uz Valdes sagatavotu lēmuma projektu,
  būtu jānodrošina noregulējuma darbības satvars, kas jāizmanto
  , ņemot vērā attiecīgo vienību noregulējuma plānus un
  atkarībā no konkrētās lietas apstākļiem, un būtu jānosaka visu vajadzīgo noregulējuma instrumentu izmantošana. Minētā skaidri noteiktā un precīzā satvara ietvaros Valdei būtu jāizlemj par konkrētu noregulējuma shēmu. Attiecīgajiem noregulējuma instrumentiem būtu jāietver uzņēmuma pārdošanas instruments, pagaidu iestādes instruments, iekšējās rekapitalizācijas instruments un aktīvu nodalīšanas instruments,
  kā tas noteikts
  Direktīvā [BRRD]. Minētajā satvarā būtu arī jāietver iespēja novērtēt, vai pastāv nosacījumi kapitāla instrumentu norakstīšanai un konvertācijai. |
| --- | --- |

(36)

Komisijai
  , pamatojoties uz Valdes sagatavotu lēmuma projektu,
  būtu jānodrošina noregulējuma darbības satvars, kas jāizmanto
  , ņemot vērā attiecīgo vienību noregulējuma plānus un
  atkarībā no konkrētās lietas apstākļiem, un būtu jānosaka visu vajadzīgo noregulējuma instrumentu izmantošana. Minētā skaidri noteiktā un precīzā satvara ietvaros Valdei būtu jāizlemj par konkrētu noregulējuma shēmu. Attiecīgajiem noregulējuma instrumentiem būtu jāietver uzņēmuma pārdošanas instruments, pagaidu iestādes instruments, iekšējās rekapitalizācijas instruments un aktīvu nodalīšanas instruments,
  kā tas noteikts
  Direktīvā [BRRD]. Minētajā satvarā būtu arī jāietver iespēja novērtēt, vai pastāv nosacījumi kapitāla instrumentu norakstīšanai un konvertācijai.

| (37) | Saskaņā ar Direktīvu [BRRD]
  uzņēmuma pārdošanas instrumentam būtu jānodrošina iespēja pārdot iestādi vai tās uzņēmuma daļas vienam vai vairākiem pircējiem bez akcionāru piekrišanas. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Direktīvu [BRRD]
  uzņēmuma pārdošanas instrumentam būtu jānodrošina iespēja pārdot iestādi vai tās uzņēmuma daļas vienam vai vairākiem pircējiem bez akcionāru piekrišanas.

| (38) | Saskaņā ar Direktīvu [BRRD]
  ar aktīvu nodalīšanas instrumentu būtu jānodrošina, ka iestādes var pārvest vājos vai pasliktinātos aktīvus uz atsevišķu struktūru. Šis instruments būtu jāizmanto tikai kopā ar citiem instrumentiem, lai novērstu to, ka iestāde, kas kļūst maksātnespējīga, iegūst pārmērīgu konkurējošu priekšrocību. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar Direktīvu [BRRD]
  ar aktīvu nodalīšanas instrumentu būtu jānodrošina, ka iestādes var pārvest vājos vai pasliktinātos aktīvus uz atsevišķu struktūru. Šis instruments būtu jāizmanto tikai kopā ar citiem instrumentiem, lai novērstu to, ka iestāde, kas kļūst maksātnespējīga, iegūst pārmērīgu konkurējošu priekšrocību.

| (39) | Ar efektīvu noregulējuma satvaru būtu pēc iespējas jānovērš tas, ka maksātnespējīgas iestādes noregulējuma izmaksas sedz nodokļu maksātāji. Tam būtu arī jānodrošina, ka arī lielas sistēmiski nozīmīgas iestādes var noregulēt, neapdraudot finanšu stabilitāti. Šo mērķi panāk ar iekšējas rekapitalizācijas instrumentu, attiecinot uz konkrētās vienības akcionāriem un kreditoriem pienācīgu zaudējumu apmēru un liekot tiem segt atbilstīgu daļu no šīm izmaksām. Šajā nolūkā Finanšu stabilitātes padome ieteica noregulējuma sistēmā ietvert likumā noteiktās pilnvaras norakstīt parādu kā papildu iespēju apvienojumā ar citiem noregulējuma instrumentiem. |
| --- | --- |

(39)

Ar efektīvu noregulējuma satvaru būtu pēc iespējas jānovērš tas, ka maksātnespējīgas iestādes noregulējuma izmaksas sedz nodokļu maksātāji. Tam būtu arī jānodrošina, ka arī lielas sistēmiski nozīmīgas iestādes var noregulēt, neapdraudot finanšu stabilitāti. Šo mērķi panāk ar iekšējas rekapitalizācijas instrumentu, attiecinot uz konkrētās vienības akcionāriem un kreditoriem pienācīgu zaudējumu apmēru un liekot tiem segt atbilstīgu daļu no šīm izmaksām. Šajā nolūkā Finanšu stabilitātes padome ieteica noregulējuma sistēmā ietvert likumā noteiktās pilnvaras norakstīt parādu kā papildu iespēju apvienojumā ar citiem noregulējuma instrumentiem.

| (40) | Saskaņā ar Direktīvu [BRRD],
  lai nodrošinātu nepieciešamo elastību zaudējumu sadalē starp kreditoriem visdažādākajos apstākļos, būtu jānodrošina, ka iekšējas rekapitalizācijas instrumentu var piemērot gan situācijās, kad mērķis ir noregulēt iestādi, kas kļūst maksātnespējīga, tā, lai tā turpinātu darboties, ja ir reālas izredzes atjaunot iestādes dzīvotspēju, gan situācijās, kad sistēmiski svarīgi pakalpojumi tiek nodoti pagaidu iestādei un atlikusī iestādes daļa izbeidz darbību un tiek likvidēta. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar Direktīvu [BRRD],
  lai nodrošinātu nepieciešamo elastību zaudējumu sadalē starp kreditoriem visdažādākajos apstākļos, būtu jānodrošina, ka iekšējas rekapitalizācijas instrumentu var piemērot gan situācijās, kad mērķis ir noregulēt iestādi, kas kļūst maksātnespējīga, tā, lai tā turpinātu darboties, ja ir reālas izredzes atjaunot iestādes dzīvotspēju, gan situācijās, kad sistēmiski svarīgi pakalpojumi tiek nodoti pagaidu iestādei un atlikusī iestādes daļa izbeidz darbību un tiek likvidēta.

| (41) | Saskaņā ar Direktīvu [BRRD],
  ja iekšējas rekapitalizācijas instrumentu piemēro, lai atjaunotu iestādes, kas kļūst maksātnespējīga, kapitālu, tādējādi nodrošinot tās darbības turpināmību, noregulējumu ar iekšējas rekapitalizācijas instrumenta palīdzību vienmēr veic kopā ar tādiem instrumentiem kā vadības nomaiņa un iestādes un tās darbību pārstrukturēšana tādā veidā, lai novērstu tās maksātnespējas cēloņus. Šāda pārstrukturēšana būtu jāpanāk, īstenojot uzņēmējdarbības reorganizācijas plānu. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar Direktīvu [BRRD],
  ja iekšējas rekapitalizācijas instrumentu piemēro, lai atjaunotu iestādes, kas kļūst maksātnespējīga, kapitālu, tādējādi nodrošinot tās darbības turpināmību, noregulējumu ar iekšējas rekapitalizācijas instrumenta palīdzību vienmēr veic kopā ar tādiem instrumentiem kā vadības nomaiņa un iestādes un tās darbību pārstrukturēšana tādā veidā, lai novērstu tās maksātnespējas cēloņus. Šāda pārstrukturēšana būtu jāpanāk, īstenojot uzņēmējdarbības reorganizācijas plānu.

| (42) | Saskaņā ar Direktīvu [BRRD],
  Iekšējās rekapitalizācijas instrumentu nav lietderīgi piemērot nodrošinātiem, finansiāli nodrošinātiem vai citādi garantētiem prasījumiem. Lai panāktu iekšējas rekapitalizācijas instrumenta efektivitāti un tā mērķu sasniegšanu, tomēr būtu jānodrošina iespēja to piemērot pēc iespējas plašākam klāstam tādas iestādes nenodrošināto saistību, kas kļūst maksātnespējīga. Tai pašā laikā ir lietderīgi izslēgt konkrētus nenodrošināto saistību veidus no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas jomas. Sabiedriskās kārtības un efektīva noregulējuma labad iekšējas rekapitalizācijas instrumentu nevajadzētu piemērot noguldījumiem, kuri aizsargāti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/19/EK (7), saistībām pret iestādes, kas kļūst maksātnespējīga, darbiniekiem vai komercprasījumiem, kuri attiecas uz iestādes ikdienas darbībai nepieciešamajām precēm un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar Direktīvu [BRRD],
  Iekšējās rekapitalizācijas instrumentu nav lietderīgi piemērot nodrošinātiem, finansiāli nodrošinātiem vai citādi garantētiem prasījumiem. Lai panāktu iekšējas rekapitalizācijas instrumenta efektivitāti un tā mērķu sasniegšanu, tomēr būtu jānodrošina iespēja to piemērot pēc iespējas plašākam klāstam tādas iestādes nenodrošināto saistību, kas kļūst maksātnespējīga. Tai pašā laikā ir lietderīgi izslēgt konkrētus nenodrošināto saistību veidus no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas jomas. Sabiedriskās kārtības un efektīva noregulējuma labad iekšējas rekapitalizācijas instrumentu nevajadzētu piemērot noguldījumiem, kuri aizsargāti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/19/EK (7), saistībām pret iestādes, kas kļūst maksātnespējīga, darbiniekiem vai komercprasījumiem, kuri attiecas uz iestādes ikdienas darbībai nepieciešamajām precēm un pakalpojumiem.

| (43) | Saskaņā ar Direktīvu [BRRD],
  noguldītājiem, kuri tur noguldījumus, kas ir garantēti saskaņā ar noguldījumu garantiju sistēmu, nevajadzētu piemērot iekšējas rekapitalizācijas instrumentu. ▌Iekšējās rekapitalizācijas pilnvaru īstenošana nodrošinātu to, ka noguldītājiem joprojām būtu piekļuve saviem noguldījumiem▌. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar Direktīvu [BRRD],
  noguldītājiem, kuri tur noguldījumus, kas ir garantēti saskaņā ar noguldījumu garantiju sistēmu, nevajadzētu piemērot iekšējas rekapitalizācijas instrumentu. ▌Iekšējās rekapitalizācijas pilnvaru īstenošana nodrošinātu to, ka noguldītājiem joprojām būtu piekļuve saviem noguldījumiem▌.

| (44) | Lai īstenotu sloga sadali starp akcionāriem un mazāk prioritārajiem kreditoriem, kā pieprasīts valsts atbalsta noteikumos, vienotajam noregulējuma mehānismam no dienas, kurā sāk piemērot šo regulu
  un Direktīvu [BRRD]
  , pēc analoģijas būtu jāspēj piemērot iekšējas rekapitalizācijas instruments. |
| --- | --- |

(44)

Lai īstenotu sloga sadali starp akcionāriem un mazāk prioritārajiem kreditoriem, kā pieprasīts valsts atbalsta noteikumos, vienotajam noregulējuma mehānismam no dienas, kurā sāk piemērot šo regulu
  un Direktīvu [BRRD]
  , pēc analoģijas būtu jāspēj piemērot iekšējas rekapitalizācijas instruments.

| (45) | Lai izvairītos no tā, ka iestādes strukturē savas saistības tādā veidā, kas mazina iekšējas rekapitalizācijas instrumenta efektivitāti, Valdei būtu jāspēj noteikt, ka iestāžu rīcībā visu laiku jābūt pašu kapitāla, subordinētā parāda un pirmās kārtas saistību kopsummai, uz ko attiecas iekšējas rekapitalizācijas instruments un kuru nosaka kā kopējo iestādes saistību proporciju, kas nav uzskatāmi par pašu kapitālu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES (9)

  un kas jānosaka noregulējuma plānos
  . |
| --- | --- |

(45)

Lai izvairītos no tā, ka iestādes strukturē savas saistības tādā veidā, kas mazina iekšējas rekapitalizācijas instrumenta efektivitāti, Valdei būtu jāspēj noteikt, ka iestāžu rīcībā visu laiku jābūt pašu kapitāla, subordinētā parāda un pirmās kārtas saistību kopsummai, uz ko attiecas iekšējas rekapitalizācijas instruments un kuru nosaka kā kopējo iestādes saistību proporciju, kas nav uzskatāmi par pašu kapitālu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES (9)

  un kas jānosaka noregulējuma plānos
  .

| (46) | Labākā noregulējuma metode būtu jāizvēlas atkarībā no konkrētas lietas apstākļiem, un šajā nolūkā vajadzētu būt pieejamiem visiem noregulējuma instrumentiem, kas noteikti Direktīvā [BRRD]
  un izmantoti saskaņā ar minēto direktīvu
  . |
| --- | --- |

(46)

Labākā noregulējuma metode būtu jāizvēlas atkarībā no konkrētas lietas apstākļiem, un šajā nolūkā vajadzētu būt pieejamiem visiem noregulējuma instrumentiem, kas noteikti Direktīvā [BRRD]
  un izmantoti saskaņā ar minēto direktīvu
  .

| (47) | Ar Direktīvu [BRRD] valsts noregulējuma iestādēm ir piešķirtas pilnvaras norakstīt un konvertēt kapitāla instrumentus, jo nosacījumi kapitāla instrumentu norakstīšanai un konvertācijai var sakrist ar noregulējuma nosacījumiem, un šādā gadījumā ir jāveic novērtējums, vai vienīgi kapitāla instrumentu norakstīšana un konvertācija ir pietiekama, lai atjaunotu attiecīgās vienības finanšu stabilitāti, vai ir arī jāveic noregulējums. Parasti to izmantos noregulējuma kontekstā.
  Valdei un
  Komisijai būtu jāaizstāj valsts noregulējuma iestādes arī šajā uzdevumā, un līdz ar to tai būtu jāpiešķir pilnvaras novērtēt, vai nosacījumi kapitāla instrumentu norakstīšanai un konvertācijai ir izpildīti, un nolemt, vai sākt iestādes noregulējumu, ja ir izpildīti arī noregulējuma nosacījumi. |
| --- | --- |

(47)

Ar Direktīvu [BRRD] valsts noregulējuma iestādēm ir piešķirtas pilnvaras norakstīt un konvertēt kapitāla instrumentus, jo nosacījumi kapitāla instrumentu norakstīšanai un konvertācijai var sakrist ar noregulējuma nosacījumiem, un šādā gadījumā ir jāveic novērtējums, vai vienīgi kapitāla instrumentu norakstīšana un konvertācija ir pietiekama, lai atjaunotu attiecīgās vienības finanšu stabilitāti, vai ir arī jāveic noregulējums. Parasti to izmantos noregulējuma kontekstā.
  Valdei un
  Komisijai būtu jāaizstāj valsts noregulējuma iestādes arī šajā uzdevumā, un līdz ar to tai būtu jāpiešķir pilnvaras novērtēt, vai nosacījumi kapitāla instrumentu norakstīšanai un konvertācijai ir izpildīti, un nolemt, vai sākt iestādes noregulējumu, ja ir izpildīti arī noregulējuma nosacījumi.

| (48) | Noregulējuma darbības efektivitāte un saskaņotība būtu jānodrošina arī visās iesaistītajās dalībvalstīs. Šajā nolūkā▌, ja valsts noregulējuma iestāde nav pavisam vai pietiekamā mērā piemērojusi Valdes lēmumu, Valdei vajadzētu būtu pilnvarām
  dot tiešas pavēles noregulējamajai iestādei▌
  . |
| --- | --- |

(48)

Noregulējuma darbības efektivitāte un saskaņotība būtu jānodrošina arī visās iesaistītajās dalībvalstīs. Šajā nolūkā▌, ja valsts noregulējuma iestāde nav pavisam vai pietiekamā mērā piemērojusi Valdes lēmumu, Valdei vajadzētu būtu pilnvarām
  dot tiešas pavēles noregulējamajai iestādei▌
  .

| (49) | Lai uzlabotu vienotā noregulējuma mehānisma efektivitāti, Valdei visos gadījumos būtu cieši jāsadarbojas ar Eiropas Banku iestādi. Vajadzības gadījumā Valdei būtu arī jāsadarbojas ar Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju un pārējām iestādēm, kas ir daļa no Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas. Turklāt Valdei būtu cieši jāsadarbojas ar ECB un pārējām iestādēm, kurām ir piešķirtas pilnvaras uzraudzīt kredītiestādes VUM ietvaros, īpaši attiecībā uz grupām, uz kurām attiecas ECB konsolidētā uzraudzība. Lai efektīvi pārvaldītu banku, kas kļūst maksātsnepējīgi, noregulējuma procesu, Valdei būtu jāsadarbojas ar valsts noregulējuma iestādēm visos noregulējuma procesa posmos. Līdz ar to sadarbība ar tām ir nepieciešama ne tikai, lai īstenotu Valdes pieņemtos noregulējuma lēmumus, bet arī pirms jebkura noregulējuma lēmuma pieņemšanas, noregulējuma plānošanas posmā vai agrīnas intervences posmā.
  Veicot savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar EBI un pienācīgi jāņem vērā tās sniegtās pamatnostādnes un ieteikumi. |
| --- | --- |

(49)

Lai uzlabotu vienotā noregulējuma mehānisma efektivitāti, Valdei visos gadījumos būtu cieši jāsadarbojas ar Eiropas Banku iestādi. Vajadzības gadījumā Valdei būtu arī jāsadarbojas ar Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju un pārējām iestādēm, kas ir daļa no Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas. Turklāt Valdei būtu cieši jāsadarbojas ar ECB un pārējām iestādēm, kurām ir piešķirtas pilnvaras uzraudzīt kredītiestādes VUM ietvaros, īpaši attiecībā uz grupām, uz kurām attiecas ECB konsolidētā uzraudzība. Lai efektīvi pārvaldītu banku, kas kļūst maksātsnepējīgi, noregulējuma procesu, Valdei būtu jāsadarbojas ar valsts noregulējuma iestādēm visos noregulējuma procesa posmos. Līdz ar to sadarbība ar tām ir nepieciešama ne tikai, lai īstenotu Valdes pieņemtos noregulējuma lēmumus, bet arī pirms jebkura noregulējuma lēmuma pieņemšanas, noregulējuma plānošanas posmā vai agrīnas intervences posmā.
  Veicot savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar EBI un pienācīgi jāņem vērā tās sniegtās pamatnostādnes un ieteikumi.

| (49a) | Piemērojot noregulējuma instrumentus un īstenojot noregulējuma pilnvaras, Valdei būtu jārūpējas par attiecīgo vienību darbinieku pārstāvju informēšanu, vajadzības gadījumā apspriežoties ar viņiem, kā tas paredzēts Direktīvā [BRRD]. Šajā saistībā attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā koplīgumi un citas sociālo partneru panāktās vienošanās. |
| --- | --- |

(49a)

Piemērojot noregulējuma instrumentus un īstenojot noregulējuma pilnvaras, Valdei būtu jārūpējas par attiecīgo vienību darbinieku pārstāvju informēšanu, vajadzības gadījumā apspriežoties ar viņiem, kā tas paredzēts Direktīvā [BRRD]. Šajā saistībā attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā koplīgumi un citas sociālo partneru panāktās vienošanās.

| (50) | Tā kā Valde aizstāj iesaistīto dalībvalstu noregulējuma iestādes to noregulējuma lēmumos, Valdei būtu arī jāaizstāj minētās iestādes sadarbībā ar neiesaistītajām dalībvalstīm attiecībā uz noregulējuma funkcijām. Proti, Valdei noregulējuma kolēģijās būtu jāpārstāv visas iesaistīto dalībvalstu iestādes, kā arī iestādes no neiesaistītajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā Valde aizstāj iesaistīto dalībvalstu noregulējuma iestādes to noregulējuma lēmumos, Valdei būtu arī jāaizstāj minētās iestādes sadarbībā ar neiesaistītajām dalībvalstīm attiecībā uz noregulējuma funkcijām. Proti, Valdei noregulējuma kolēģijās būtu jāpārstāv visas iesaistīto dalībvalstu iestādes, kā arī iestādes no neiesaistītajām dalībvalstīm.

| (50a) | Valdei un neiesaistīto dalībvalstu noregulējuma iestādēm būtu jānoslēdz saprašanās memorands, tajā īsumā izklāstot, kā tās savstarpēji sadarbosies Direktīvā [BRRD] noteikto uzdevumu izpildē. Saprašanās memorandā var cita starpā precizēt apspriešanos saistībā ar Komisijas un Valdes lēmumiem, kas skar filiāles vai meitasuzņēmumus, kuri veic uzņēmējdarbību neiesaistītajā dalībvalstī un kuru mātesuzņēmumi veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī. Saprašanās memorands būtu regulāri jāpārskata. |
| --- | --- |

(50a)

Valdei un neiesaistīto dalībvalstu noregulējuma iestādēm būtu jānoslēdz saprašanās memorands, tajā īsumā izklāstot, kā tās savstarpēji sadarbosies Direktīvā [BRRD] noteikto uzdevumu izpildē. Saprašanās memorandā var cita starpā precizēt apspriešanos saistībā ar Komisijas un Valdes lēmumiem, kas skar filiāles vai meitasuzņēmumus, kuri veic uzņēmējdarbību neiesaistītajā dalībvalstī un kuru mātesuzņēmumi veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī. Saprašanās memorands būtu regulāri jāpārskata.

| (51) | Tā kā daudzas iestādes darbojas ne tikai Savienībā, bet starptautiskā mērogā, efektīvā noregulējuma mehānismā ir jāatrunā sadarbības principi ar attiecīgo trešo valstu iestādēm. Atbalsts trešo valstu iestādēm būtu jāsniedz saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 88. pantā noteikto tiesisko regulējumu. Tā kā Valdei vajadzētu būt vienīgajai iestādei, kas ir pilnvarota noregulēt bankas, kas kļūst maksātnespējīgas, iesaistītajās dalībvalstīs, šajā nolūkā tai būtu jāpiešķir ekskluzīvas tiesības iesaistīto dalībvalstu iestāžu vārdā slēgt nesaistošus sadarbības nolīgumus ar minētajām trešo valstu iestādēm. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā daudzas iestādes darbojas ne tikai Savienībā, bet starptautiskā mērogā, efektīvā noregulējuma mehānismā ir jāatrunā sadarbības principi ar attiecīgo trešo valstu iestādēm. Atbalsts trešo valstu iestādēm būtu jāsniedz saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 88. pantā noteikto tiesisko regulējumu. Tā kā Valdei vajadzētu būt vienīgajai iestādei, kas ir pilnvarota noregulēt bankas, kas kļūst maksātnespējīgas, iesaistītajās dalībvalstīs, šajā nolūkā tai būtu jāpiešķir ekskluzīvas tiesības iesaistīto dalībvalstu iestāžu vārdā slēgt nesaistošus sadarbības nolīgumus ar minētajām trešo valstu iestādēm.

| (52) | Lai efektīvi veiktu savus uzdevumus, Valdei būtu jāpiešķir attiecīgas izmeklēšanas pilnvaras. Tai būtu jānodrošina iespēja pieprasīt visu vajadzīgo informāciju vai nu tieši, vai ar valsts noregulējuma iestāžu starpniecību un veikt izmeklēšanu un pārbaudes uz vietas, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar valsts kompetentajām iestādēm
  , ļaujot visu pieejamo informāciju izmantot ECB un valsts kompetentajām iestādēm
  . Noregulējuma kontekstā Valdei būtu jāparedz iespēja veikt pārbaudes uz vietas, lai efektīvi uzraudzītu valsts iestāžu veikto īstenošanu un nodrošinātu, ka Komisija un Valde pieņem savus lēmumus, pamatojoties uz pilnībā precīzu informāciju. |
| --- | --- |

(52)

Lai efektīvi veiktu savus uzdevumus, Valdei būtu jāpiešķir attiecīgas izmeklēšanas pilnvaras. Tai būtu jānodrošina iespēja pieprasīt visu vajadzīgo informāciju vai nu tieši, vai ar valsts noregulējuma iestāžu starpniecību un veikt izmeklēšanu un pārbaudes uz vietas, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar valsts kompetentajām iestādēm
  , ļaujot visu pieejamo informāciju izmantot ECB un valsts kompetentajām iestādēm
  . Noregulējuma kontekstā Valdei būtu jāparedz iespēja veikt pārbaudes uz vietas, lai efektīvi uzraudzītu valsts iestāžu veikto īstenošanu un nodrošinātu, ka Komisija un Valde pieņem savus lēmumus, pamatojoties uz pilnībā precīzu informāciju.

| (53) | Lai nodrošinātu, ka Valdei ir pieeja visai svarīgai informācijai, būtu jāliedz iespēja
  attiecīgajām vienībām un to
  darba ņēmējiem atsaukties uz dienesta noslēpuma noteikumiem nolūkā neatklāt informāciju Valdei.
  Vienlaikus šādas informācijas atklāšanu Valdei nekādā gadījumā nevajadzētu uzskatīt par dienesta noslēpuma pārkāpšanu. |
| --- | --- |

(53)

Lai nodrošinātu, ka Valdei ir pieeja visai svarīgai informācijai, būtu jāliedz iespēja
  attiecīgajām vienībām un to
  darba ņēmējiem atsaukties uz dienesta noslēpuma noteikumiem nolūkā neatklāt informāciju Valdei.
  Vienlaikus šādas informācijas atklāšanu Valdei nekādā gadījumā nevajadzētu uzskatīt par dienesta noslēpuma pārkāpšanu.

| (54) | Lai nodrošinātu to lēmumu
  ievērošanu
  , kas pieņemti, piemērojot vienoto noregulējuma mehānismu, pārkāpuma gadījumā būtu jāpiemēro
  samērīgi
  un
  atturoši sodi
  . Valdei vajadzētu būt tiesībām sniegt norādes valsts noregulējuma iestādēm, lai piemērotu
  administratīvus sodus
  vai periodiskus soda maksājumus vienībām par tās lēmumos noteikto pienākumu neizpildi. Lai nodrošinātu konsekventu, efektīvu un lietderīgu izpildes praksi, Valdei vajadzētu būt tiesīgai izdot valsts noregulējuma iestādēm paredzētas vadlīnijas par
  administratīvo sodu
  un soda maksājumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(54)

Lai nodrošinātu to lēmumu
  ievērošanu
  , kas pieņemti, piemērojot vienoto noregulējuma mehānismu, pārkāpuma gadījumā būtu jāpiemēro
  samērīgi
  un
  atturoši sodi
  . Valdei vajadzētu būt tiesībām sniegt norādes valsts noregulējuma iestādēm, lai piemērotu
  administratīvus sodus
  vai periodiskus soda maksājumus vienībām par tās lēmumos noteikto pienākumu neizpildi. Lai nodrošinātu konsekventu, efektīvu un lietderīgu izpildes praksi, Valdei vajadzētu būt tiesīgai izdot valsts noregulējuma iestādēm paredzētas vadlīnijas par
  administratīvo sodu
  un soda maksājumu noteikšanu.

| (55) | Ja valsts noregulējuma iestāde pārkāpj vienotā noregulējuma mehānisma noteikumus, neizmantojot tai piešķirtās pilnvaras saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai īstenotu Valdes sniegtu norādījumu, attiecīgajai dalībvalstij ir pienākums kompensēt jebkurus zaudējumus, kas radušies privātpersonām, attiecīgā gadījumā, noregulējamai vienībai vai grupai, vai jebkuram minētās vienības vai grupas daļas kreditoram jebkurā dalībvalstī saskaņā ar tās judikatūru. |
| --- | --- |

(55)

Ja valsts noregulējuma iestāde pārkāpj vienotā noregulējuma mehānisma noteikumus, neizmantojot tai piešķirtās pilnvaras saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai īstenotu Valdes sniegtu norādījumu, attiecīgajai dalībvalstij ir pienākums kompensēt jebkurus zaudējumus, kas radušies privātpersonām, attiecīgā gadījumā, noregulējamai vienībai vai grupai, vai jebkuram minētās vienības vai grupas daļas kreditoram jebkurā dalībvalstī saskaņā ar tās judikatūru.

| (56) | Būtu jānosaka atbilstīgi noteikumi, kas reglamentē Valdes budžetu, budžeta sagatavošanu, iekšējo noteikumu pieņemšanu, ar kuriem nosaka tās budžeta izstrādi un izpildi,
  Valdes budžeta uzraudzību un kontroli tās plenārsesijā
  un pārskatu iekšējo un ārējo revīziju. |
| --- | --- |

(56)

Būtu jānosaka atbilstīgi noteikumi, kas reglamentē Valdes budžetu, budžeta sagatavošanu, iekšējo noteikumu pieņemšanu, ar kuriem nosaka tās budžeta izstrādi un izpildi,
  Valdes budžeta uzraudzību un kontroli tās plenārsesijā
  un pārskatu iekšējo un ārējo revīziju.

| (56a) | Valdes plenārsesijā būtu arī jāpieņem, jāuzrauga un jākontrolē gada darba programma un jāsniedz atzinumi un ieteikumi saistībā ar izpilddirektora ziņojuma projektu, kurā vajadzētu būt sadaļai par noregulējuma pasākumiem, uzsāktajiem noregulējuma gadījumiem, kā arī sadaļai par finansiālajiem un administratīvajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(56a)

Valdes plenārsesijā būtu arī jāpieņem, jāuzrauga un jākontrolē gada darba programma un jāsniedz atzinumi un ieteikumi saistībā ar izpilddirektora ziņojuma projektu, kurā vajadzētu būt sadaļai par noregulējuma pasākumiem, uzsāktajiem noregulējuma gadījumiem, kā arī sadaļai par finansiālajiem un administratīvajiem jautājumiem.

| (57) | Zināmos apstākļos piemērojamo noregulējuma instrumentu efektivitāte var būt atkarīga no īstermiņa finansējuma, kas ir pieejams iestādei vai pagaidu iestādei, no potenciālajiem pircējiem sniegtajām garantijām vai kapitāla nodrošināšanas pagaidu iestādei. Līdz ar to ir svarīgi izveidot fondu, lai nepieļautu publiskā finansējuma izmantošanu šim nolūkam. |
| --- | --- |

(57)

Zināmos apstākļos piemērojamo noregulējuma instrumentu efektivitāte var būt atkarīga no īstermiņa finansējuma, kas ir pieejams iestādei vai pagaidu iestādei, no potenciālajiem pircējiem sniegtajām garantijām vai kapitāla nodrošināšanas pagaidu iestādei. Līdz ar to ir svarīgi izveidot fondu, lai nepieļautu publiskā finansējuma izmantošanu šim nolūkam.

| (58) | Ir jānodrošina, ka fonds ir pilnībā pieejams tādu iestāžu noregulējumam, kuras kļūst maksātnespējīgas. Tādēļ fondu vajadzētu izmantot vienīgi noregulējuma instrumentu un pilnvaru efektīvas īstenošanas nolūkā. Turklāt tas būtu jāizmanto tikai saskaņā ar piemērojamajiem noregulējuma mērķiem un principiem
  , pilnībā ievērojot Direktīvā [BRRD] iekļautos noteikumus
  . Līdz ar to Valdei būtu jāpanāk, ka visus zaudējumus, izmaksas vai citus izdevumus, kas radušies saistībā ar noregulējuma instrumentu izmantošanu, pirmām kārtām sedz noregulējamās iestādes akcionāri un kreditori. Zaudējumi, izmaksas vai citi izdevumi, kas radušies saistībā ar noregulējuma instrumentiem, būtu jāsedz no fonda tikai tad, ja ir izsmelti akcionāru un kreditoru resursi. |
| --- | --- |

(58)

Ir jānodrošina, ka fonds ir pilnībā pieejams tādu iestāžu noregulējumam, kuras kļūst maksātnespējīgas. Tādēļ fondu vajadzētu izmantot vienīgi noregulējuma instrumentu un pilnvaru efektīvas īstenošanas nolūkā. Turklāt tas būtu jāizmanto tikai saskaņā ar piemērojamajiem noregulējuma mērķiem un principiem
  , pilnībā ievērojot Direktīvā [BRRD] iekļautos noteikumus
  . Līdz ar to Valdei būtu jāpanāk, ka visus zaudējumus, izmaksas vai citus izdevumus, kas radušies saistībā ar noregulējuma instrumentu izmantošanu, pirmām kārtām sedz noregulējamās iestādes akcionāri un kreditori. Zaudējumi, izmaksas vai citi izdevumi, kas radušies saistībā ar noregulējuma instrumentiem, būtu jāsedz no fonda tikai tad, ja ir izsmelti akcionāru un kreditoru resursi.

| (59) | Parasti pirms jebkādas noregulējuma darbības veikšanas un neatkarīgi no tās vispirms būtu jāiekasē iemaksas no finanšu nozares. Ja iepriekšējs finansējums nav pietiekams, lai segtu fonda izmantošanas rezultātā radušos zaudējumus vai izmaksas, būtu jāiekasē papildu iemaksas papildu izmaksu vai zaudējumu segšanai. Turklāt būtu jānodrošina fondam iespēja slēgt līgumus par aizdevumiem vai citiem atbalsta veidiem no finanšu iestādēm vai citām trešām personām, ja tā pieejamie līdzekļi nav pietiekami, lai segtu zaudējumus, izmaksas un citus izdevumus, kas radušies, izmantojot fondu, un papildus pēciemaksas nav nekavējoties pieejamas. |
| --- | --- |

(59)

Parasti pirms jebkādas noregulējuma darbības veikšanas un neatkarīgi no tās vispirms būtu jāiekasē iemaksas no finanšu nozares. Ja iepriekšējs finansējums nav pietiekams, lai segtu fonda izmantošanas rezultātā radušos zaudējumus vai izmaksas, būtu jāiekasē papildu iemaksas papildu izmaksu vai zaudējumu segšanai. Turklāt būtu jānodrošina fondam iespēja slēgt līgumus par aizdevumiem vai citiem atbalsta veidiem no finanšu iestādēm vai citām trešām personām, ja tā pieejamie līdzekļi nav pietiekami, lai segtu zaudējumus, izmaksas un citus izdevumus, kas radušies, izmantojot fondu, un papildus pēciemaksas nav nekavējoties pieejamas.

| (59a) | Ja dalībvalstis krīzes novēršanas nolūkā jau piemēro banku nodevas, nodokļus vai noregulējuma iemaksas, tie būtu jāaizstāj ar iemaksām fondā, lai izvairītos no divkāršiem maksājumiem. |
| --- | --- |

(59a)

Ja dalībvalstis krīzes novēršanas nolūkā jau piemēro banku nodevas, nodokļus vai noregulējuma iemaksas, tie būtu jāaizstāj ar iemaksām fondā, lai izvairītos no divkāršiem maksājumiem.

| (60) | Lai sasniegtu kritisko masu un novērstu prociklisku ietekmi, kas rastos, ja fondam būtu jāpaļaujas tikai uz pēciemaksām sistēmiskas krīzes gadījumā, ir nepieciešams, lai ex ante pieejamie fonda finanšu līdzekļi sasniegtu noteiktu mērķapjomu. |
| --- | --- |

(60)

Lai sasniegtu kritisko masu un novērstu prociklisku ietekmi, kas rastos, ja fondam būtu jāpaļaujas tikai uz pēciemaksām sistēmiskas krīzes gadījumā, ir nepieciešams, lai ex ante pieejamie fonda finanšu līdzekļi sasniegtu noteiktu mērķapjomu.

| (60a) | Fonda mērķapjoms būtu jānosaka kā procentuālā daļa no visu to kredītiestāžu segtajiem noguldījumiem, kurām piešķirta atļauja iesaistītajās dalībvalstīs. Tā kā minēto iestāžu kopējo saistību summa, ņemot vērā fonda funkcijas, būtu piemērotāks rādītājs, Komisijai tomēr būtu jāizvērtē, vai nevajadzētu nākotnē papildus finansējuma mērķapjom ieviest atsauces vērtību, kas atspoguļo kopējo saistību līmeni, tādējādi nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus saskaņā ar Direktīvu [BRRD]. |
| --- | --- |

(60a)

Fonda mērķapjoms būtu jānosaka kā procentuālā daļa no visu to kredītiestāžu segtajiem noguldījumiem, kurām piešķirta atļauja iesaistītajās dalībvalstīs. Tā kā minēto iestāžu kopējo saistību summa, ņemot vērā fonda funkcijas, būtu piemērotāks rādītājs, Komisijai tomēr būtu jāizvērtē, vai nevajadzētu nākotnē papildus finansējuma mērķapjom ieviest atsauces vērtību, kas atspoguļo kopējo saistību līmeni, tādējādi nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus saskaņā ar Direktīvu [BRRD].

| (61) | Būtu jānosaka atbilstošs grafiks fonda finansējuma mērķapjoma sasniegšanai. Tomēr būtu jānodrošina Valdei iespēja pielāgot iemaksu periodu, ņemot vērā lielās izmaksas no fonda. |
| --- | --- |

(61)

Būtu jānosaka atbilstošs grafiks fonda finansējuma mērķapjoma sasniegšanai. Tomēr būtu jānodrošina Valdei iespēja pielāgot iemaksu periodu, ņemot vērā lielās izmaksas no fonda.

| (61a) | Lai likvidētu saikni starp valstīm un bankām un nodrošinātu vienotā noregulējuma mehānisma efektivitāti un uzticamību, jo īpaši ņemot vērā to, ka fonds nav saņēmis visu vajadz; igo finansējumu, ir ļoti svarīgi saprātīgā laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā izveidot Eiropas publiskā aizdevuma mehānismu. Ikviens aizdevums, kas piešķirts, izmantojot minēto aizdevumu mehānismu, būtu pēc noteikta grafika jāatlīdzina no fonda. Minētais aizdevumu mehānisms nekavējoties nodrošinātu vajadzīgo finanšu līdzekļu pieejamību šajā regulā noteiktajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(61a)

Lai likvidētu saikni starp valstīm un bankām un nodrošinātu vienotā noregulējuma mehānisma efektivitāti un uzticamību, jo īpaši ņemot vērā to, ka fonds nav saņēmis visu vajadz; igo finansējumu, ir ļoti svarīgi saprātīgā laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā izveidot Eiropas publiskā aizdevuma mehānismu. Ikviens aizdevums, kas piešķirts, izmantojot minēto aizdevumu mehānismu, būtu pēc noteikta grafika jāatlīdzina no fonda. Minētais aizdevumu mehānisms nekavējoties nodrošinātu vajadzīgo finanšu līdzekļu pieejamību šajā regulā noteiktajiem mērķiem.

| (62) | Ja iesaistītās dalībvalstis jau ir izveidojušas valsts noregulējuma finansēšanas mehānismus, tām būtu jāpanāk, ka valsts noregulējuma finansēšanas mehānismi izmanto pieejamos finanšu līdzekļus, kas iegūti no iestādēm iepriekš, iekasējot priekšiemaksas, lai kompensētu iestādēm priekšiemaksas, kuras minētajām iestādēm būtu jāmaksā fondam. Šāda kompensēšana būtu jāveic, neskarot dalībvalstu saistības, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/18/EK (10). |
| --- | --- |

(62)

Ja iesaistītās dalībvalstis jau ir izveidojušas valsts noregulējuma finansēšanas mehānismus, tām būtu jāpanāk, ka valsts noregulējuma finansēšanas mehānismi izmanto pieejamos finanšu līdzekļus, kas iegūti no iestādēm iepriekš, iekasējot priekšiemaksas, lai kompensētu iestādēm priekšiemaksas, kuras minētajām iestādēm būtu jāmaksā fondam. Šāda kompensēšana būtu jāveic, neskarot dalībvalstu saistības, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/18/EK (10).

| (63) | Lai nodrošinātu, ka iemaksas tiek aprēķinātas taisnīgi, kā arī radītu stimulu darboties atbilstoši mazāk riskantam modelim, fondā veicamajās iemaksās
  , kas jānosaka Valdei saskaņā ar Direktīvu [BRRD] un atbilstoši tai pieņemtajiem deleģētajiem aktiem,
  būtu jāņem vērā riska pakāpe, ko uzņēmušās kredītiestādes. |
| --- | --- |

(63)

Lai nodrošinātu, ka iemaksas tiek aprēķinātas taisnīgi, kā arī radītu stimulu darboties atbilstoši mazāk riskantam modelim, fondā veicamajās iemaksās
  , kas jānosaka Valdei saskaņā ar Direktīvu [BRRD] un atbilstoši tai pieņemtajiem deleģētajiem aktiem,
  būtu jāņem vērā riska pakāpe, ko uzņēmušās kredītiestādes.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (65) | Lai aizsargātu fondā turēto summu vērtību, šīs summas būtu jāiegulda pietiekami drošos, daudzveidīgos un likvīdos aktīvos. |
| --- | --- |

(65)

Lai aizsargātu fondā turēto summu vērtību, šīs summas būtu jāiegulda pietiekami drošos, daudzveidīgos un likvīdos aktīvos.

| (66) | Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai noteiktu fondā veicamo iemaksu veidu un iemeslus, kādēļ ir jāveic iemaksas, veidu, kādā tiek aprēķināta iemaksu summa, un veidu, kādā tās ir jāiemaksā; precizētu reģistrācijas, grāmatvedības, ziņošanas pienākumus un citus pienākumus, lai nodrošinātu, ka iemaksas tiek maksātas pilnībā un laikus; noteiktu iemaksu sistēmu iestādēm, kurām ir piešķirta atļauja veikt darbību pēc tam, kad fonds ir sasniedzis finansējuma mērķapjomu; noteiktu kritērijus iemaksu sadalei laikā; noteiktu nosacījumus, kādos iemaksu maksājumus var veikt ātrāk; noteiktu kritērijus gada iemaksu
  summas
  noteikšanai; noteiktu pasākumus, lai precizētu apstākļus un nosacījumus, kādos iestādi daļēji vai pilnībā var atbrīvot no priekšiemaksām, un pasākumus, lai precizētu apstākļus un nosacījumus, kādos iestādi var daļēji vai pilnībā atbrīvot no pēciemaksām. |
| --- | --- |

(66)

Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai noteiktu fondā veicamo iemaksu veidu un iemeslus, kādēļ ir jāveic iemaksas, veidu, kādā tiek aprēķināta iemaksu summa, un veidu, kādā tās ir jāiemaksā; precizētu reģistrācijas, grāmatvedības, ziņošanas pienākumus un citus pienākumus, lai nodrošinātu, ka iemaksas tiek maksātas pilnībā un laikus; noteiktu iemaksu sistēmu iestādēm, kurām ir piešķirta atļauja veikt darbību pēc tam, kad fonds ir sasniedzis finansējuma mērķapjomu; noteiktu kritērijus iemaksu sadalei laikā; noteiktu nosacījumus, kādos iemaksu maksājumus var veikt ātrāk; noteiktu kritērijus gada iemaksu
  summas
  noteikšanai; noteiktu pasākumus, lai precizētu apstākļus un nosacījumus, kādos iestādi daļēji vai pilnībā var atbrīvot no priekšiemaksām, un pasākumus, lai precizētu apstākļus un nosacījumus, kādos iestādi var daļēji vai pilnībā atbrīvot no pēciemaksām.

| (67) | Lai saglabātu Valdes darba konfidencialitāti, Valdes locekļiem, Valdes darbiniekiem, tostarp darbiniekiem, kas strādā apmaiņas ietvaros no iesaistītajām dalībvalstīm vai ir no tām norīkoti ar mērķi veikt noregulējuma pienākumus, būtu jāpiemēro dienesta noslēpumu noteikumi, pat ja tiem vairs nav jāpilda savi pienākumi.
  Minētās prasības būtu jāpiemēro arī citām Valdes pilnvarotajām personām un personām, ko dalībvalstu valsts noregulējuma iestādes pilnvarojušas vai norīkojušas veikt pārbaudes uz vietas, un novērotājiem, kas uzaicināti piedalīties Valdes sanāksmēs plenārsesijas un izpildsesijas laikā.
  Valdei veicot tai piešķirtos uzdevumus, tai ar zināmiem nosacījumiem būtu jāatļauj apmainīties ar informāciju ar valsts vai Savienības iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

(67)

Lai saglabātu Valdes darba konfidencialitāti, Valdes locekļiem, Valdes darbiniekiem, tostarp darbiniekiem, kas strādā apmaiņas ietvaros no iesaistītajām dalībvalstīm vai ir no tām norīkoti ar mērķi veikt noregulējuma pienākumus, būtu jāpiemēro dienesta noslēpumu noteikumi, pat ja tiem vairs nav jāpilda savi pienākumi.
  Minētās prasības būtu jāpiemēro arī citām Valdes pilnvarotajām personām un personām, ko dalībvalstu valsts noregulējuma iestādes pilnvarojušas vai norīkojušas veikt pārbaudes uz vietas, un novērotājiem, kas uzaicināti piedalīties Valdes sanāksmēs plenārsesijas un izpildsesijas laikā.
  Valdei veicot tai piešķirtos uzdevumus, tai ar zināmiem nosacījumiem būtu jāatļauj apmainīties ar informāciju ar valsts vai Savienības iestādēm un struktūrām.

| (68) | Lai nodrošinātu, ka Valde ir pārstāvēta Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmā, Regulā (ES) Nr. 1093/2010 būtu jāveic grozījumi, lai iekļautu Valdi starp kompetentajām iestādēm, kuras noteiktas ar minēto regulu. Šāda Valdes pielīdzināšana kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010 ir konsekventa ar EBI funkcijām, kuras piešķirtas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1093/2010 25. pantam, lai palīdzētu un aktīvi piedalītos atveseļošanas un noregulējuma plānu izstrādē un koordinācijā un censtos atvieglot iestāžu, kas kļūst maksātnespējīgas, jo īpaši pārrobežu grupu, noregulējumu. |
| --- | --- |

(68)

Lai nodrošinātu, ka Valde ir pārstāvēta Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmā, Regulā (ES) Nr. 1093/2010 būtu jāveic grozījumi, lai iekļautu Valdi starp kompetentajām iestādēm, kuras noteiktas ar minēto regulu. Šāda Valdes pielīdzināšana kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010 ir konsekventa ar EBI funkcijām, kuras piešķirtas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1093/2010 25. pantam, lai palīdzētu un aktīvi piedalītos atveseļošanas un noregulējuma plānu izstrādē un koordinācijā un censtos atvieglot iestāžu, kas kļūst maksātnespējīgas, jo īpaši pārrobežu grupu, noregulējumu.

| (69) | Kamēr Valde nav pilnībā darbotiesspējīga, Komisijai būtu jāuzņemas atbildība par sākotnējām darbībām, tostarp iemaksu iekasēšanu, kas ir nepieciešamas, lai segtu administratīvos izdevumus, un pagaidu izpilddirektora izraudzīšanu, lai Valdes vārdā atļautu visus vajadzīgos maksājumus. |
| --- | --- |

(69)

Kamēr Valde nav pilnībā darbotiesspējīga, Komisijai būtu jāuzņemas atbildība par sākotnējām darbībām, tostarp iemaksu iekasēšanu, kas ir nepieciešamas, lai segtu administratīvos izdevumus, un pagaidu izpilddirektora izraudzīšanu, lai Valdes vārdā atļautu visus vajadzīgos maksājumus.

| (70) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, proti, īpašumtiesības, tiesības uz personas datu aizsardzību, brīvība veikt uzņēmējdarbību,
  darba ņēmēju tiesības uz informāciju un apspriešanos uzņēmumā,
  tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, un tā ir jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(70)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, proti, īpašumtiesības, tiesības uz personas datu aizsardzību, brīvība veikt uzņēmējdarbību,
  darba ņēmēju tiesības uz informāciju un apspriešanos uzņēmumā,
  tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, un tā ir jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

| (71) | Tā kā šīs regulas mērķus, proti, izveidot efektīvu un lietderīgu vienotu tiesisko regulējumu kredītiestāžu noregulējumam un nodrošināt noregulējuma noteikumu konsekventu piemērošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet šos mērķus labāk var sasniegt Savienības mērogā, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(71)

Tā kā šīs regulas mērķus, proti, izveidot efektīvu un lietderīgu vienotu tiesisko regulējumu kredītiestāžu noregulējumam un nodrošināt noregulējuma noteikumu konsekventu piemērošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet šos mērķus labāk var sasniegt Savienības mērogā, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I DAĻA

VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu ir izveidoti vienoti noteikumi un vienota procedūra 2. pantā minēto vienību noregulējumam, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs, kas minētas 4. pantā.

Šos vienotos noteikumus un procedūru piemēro
  Valde, kas izveidota saskaņā ar 38. pantu,
  kopā ar
  Komisiju
  un iesaistīto dalībvalstu noregulējuma iestādēm, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu, kurš izveidots ar šo regulu. Vienoto noregulējuma mehānismu atbalsta vienots banku noregulējuma fonds (turpmāk “fonds”).

2. pants

Darbības joma

Šī regula ir piemērojama šādām vienībām:

| a) | kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs;

| b) | mātesuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību vienā no iesaistītājām dalībvalstīm, tai skaitā finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, kuru konsolidēto uzraudzību veic ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 1. punktu i) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

mātesuzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību vienā no iesaistītājām dalībvalstīm, tai skaitā finanšu pārvaldītājsabiedrībām un jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, kuru konsolidēto uzraudzību veic ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 1. punktu i) apakšpunktu;

| c) | iesaistītajās dalībvalstīs uzņēmējdarbību veicošām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un finanšu iestādēm, ja uz tām attiecas pār mātesuzņēmumu veiktā konsolidētā uzraudzība, kuru veic ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 1. punkta i) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

iesaistītajās dalībvalstīs uzņēmējdarbību veicošām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un finanšu iestādēm, ja uz tām attiecas pār mātesuzņēmumu veiktā konsolidētā uzraudzība, kuru veic ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 1. punkta i) apakšpunktu.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro Direktīvas [BRRD] 2. pantā un Direktīvas 2013/36/ES 3. pantā noteiktās definīcijas. Turklāt ir piemērojamas šādas definīcijas:

| 1) | “valsts kompetentā iestāde” ir jebkura valsts kompetentā iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

1)

“valsts kompetentā iestāde” ir jebkura valsts kompetentā iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. panta 2. punktā;

| 1a) | “kompetentā iestāde”ir kompetentā iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 40. apakšpunktā, un ECB, tai veicot uzraudzību saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013; |
| --- | --- |

1a)

“kompetentā iestāde”ir kompetentā iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 40. apakšpunktā, un ECB, tai veicot uzraudzību saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013;

| 2) | “valsts noregulējuma iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 3. pantu; |
| --- | --- |

2)

“valsts noregulējuma iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 3. pantu;

| 3) | “noregulējuma darbība” ir noregulējuma instrumenta piemērošana iestādei vai vienībai, kas minēta 2. pantā, vai vienas vai vairāku noregulējuma pilnvaru īstenošana attiecībā uz to; |
| --- | --- |

3)

“noregulējuma darbība” ir noregulējuma instrumenta piemērošana iestādei vai vienībai, kas minēta 2. pantā, vai vienas vai vairāku noregulējuma pilnvaru īstenošana attiecībā uz to;

| 3a) | “Valde” ir Vienotā noregulējuma valde, kas izveidota saskaņā ar šīs regulas 38. pantu; |
| --- | --- |

3a)

“Valde” ir Vienotā noregulējuma valde, kas izveidota saskaņā ar šīs regulas 38. pantu;

| 4) | “segtie noguldījumi” ir noguldījumi, kurus garantē noguldījumu garantiju sistēmas saskaņā ar valsts tiesību aktiem atbilstīgi Direktīvai 94/19/EK un līdz seguma līmenim, kas paredzēts Direktīvas 94/19/EK 7. pantā; |
| --- | --- |

4)

“segtie noguldījumi” ir noguldījumi, kurus garantē noguldījumu garantiju sistēmas saskaņā ar valsts tiesību aktiem atbilstīgi Direktīvai 94/19/EK un līdz seguma līmenim, kas paredzēts Direktīvas 94/19/EK 7. pantā;

| 5) | “atbilstīgi noguldījumi” ir noguldījumi, kas definēti Direktīvas 94/19/EK 1. pantā un uz kuriem attiecas aizsardzība saskaņā ar minētās direktīvas 2. pantu, neatkarīgi no to apjoma; |
| --- | --- |

5)

“atbilstīgi noguldījumi” ir noguldījumi, kas definēti Direktīvas 94/19/EK 1. pantā un uz kuriem attiecas aizsardzība saskaņā ar minētās direktīvas 2. pantu, neatkarīgi no to apjoma;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| 11) | “noregulējamā iestāde” ir 2. pantā minētā vienība, attiecībā uz kuru tiek veikta noregulējuma darbība; |
| --- | --- |

11)

“noregulējamā iestāde” ir 2. pantā minētā vienība, attiecībā uz kuru tiek veikta noregulējuma darbība;

| 12) | “iestāde” ir kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru attiecas konsolidētā uzraudzība saskaņā ar 2. panta c) punktu; |
| --- | --- |

12)

“iestāde” ir kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru attiecas konsolidētā uzraudzība saskaņā ar 2. panta c) punktu;

| 13) | “grupa” ir mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi, kuri ir 2. pantā minētās vienības; |
| --- | --- |

13)

“grupa” ir mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi, kuri ir 2. pantā minētās vienības;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| 19) | “pieejamie finanšu līdzekļi” ir nauda, noguldījumi, aktīvi un neatsaucamas maksājumu saistības, kas fondam pieejamas 74. pantā minētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

19)

“pieejamie finanšu līdzekļi” ir nauda, noguldījumi, aktīvi un neatsaucamas maksājumu saistības, kas fondam pieejamas 74. pantā minētajiem mērķiem;

| 20) | “finansējuma mērķapjoms” ir pieejamo finanšu līdzekļu apjoms, kas jāsasniedz saskaņā ar 68. pantu. |
| --- | --- |

20)

“finansējuma mērķapjoms” ir pieejamo finanšu līdzekļu apjoms, kas jāsasniedz saskaņā ar 68. pantu.

4. pants

Iesaistītās dalībvalstis

Iesaistītās dalībvalstis ir dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vai dalībvalstis, kuru valūta nav euro, bet kuras ir izveidojušas ciešu sadarbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 7. pantu.

5. pants

Saistība ar Direktīvu [BRRD] un piemērojamie valsts tiesību akti

-1.
     
  Saskaņā ar šo regulu tajā noteikto Komisijas un Valdes uzdevumu vai pilnvaru izpildi reglamentē Direktīva [BRRD] un saskaņā ar to pieņemtie deleģētie akti.

1.   Ja, pamatojoties uz šo regulu, Komisija vai Valde īsteno uzdevumus vai pilnvaras, kuras saskaņā ar Direktīvu [BRRD] jāīsteno iesaistītās dalībvalsts valsts noregulējuma iestādei, Valde šīs regulas un Direktīvas [BRRD] piemērošanas nolūkos ir uzskatāma par attiecīgo valsts noregulējuma iestādi vai pārrobežu grupas noregulējuma gadījumā — par attiecīgo grupas
  līmeņa
  noregulējuma iestādi.

1.a
     
  Valdei, pildot ar šo regulu piešķirtās pilnvaras, ir jāievēro saistošie regulatīvie un īstenošanas tehniskie standarti, kurus izstrādājusi EBI un pieņēmusi Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 15. pantu, visas EBI pamatnostādnes un ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. pantu un visi EBI lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 19. pantu saistībā ar attiecīgajiem Direktīvas [BRRD] noteikumiem.

2.   Valde, rīkojoties kā valsts noregulējuma iestāde, attiecīgā gadījumā rīkojas, pamatojoties uz Komisijas pilnvarojumu.

3.   Ievērojot šīs regulas noteikumus, iesaistītās dalībvalsts valsts noregulējuma iestādes rīkojas, pamatojoties uz attiecīgajiem valsts noteikumiem, kuri saskaņoti ar Direktīvu [BRRD], un saskaņā ar tiem.

6. pants

Vispārēji principi

1.   Neviena Valdes, Komisijas vai valsts noregulējuma iestādes rīcība, priekšlikums vai rīcībpolitika nedrīkst būt diskriminējoša pret vienībām, kuras minētas 2. pantā, noguldījumu turētājiem, ieguldītājiem vai citiem kreditoriem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā, pamatojoties uz to pilsonību vai uzņēmējdarbības veikšanas vietu.

1.a
     
  Valde, Komisija vai valsts noregulējuma iestāde visas darbības, priekšlikumus vai politiku VNM ietvaros īsteno ar mērķi veicināt finanšu sistēmas stabilitāti Savienībā un katrā iesaistītajā dalībvalstī, pilnībā ievērojot un pildot pienākumu saglabāt iekšējā tirgus vienotību un integritāti.

2.   Pieņemot lēmumus vai veicot rīcību, kas skar vairāk nekā vienu ▌ dalībvalsti un jo īpaši, pieņemot lēmumus, kas attiecas uz grupām, kuras veic uzņēmējdarbību divās vai vairāk iesaistītajās dalībvalstīs, Komisija
  un Valde
  pienācīgi apsver visus šos faktorus:

| a) | ▌dalībvalstu intereses, kurās grupa veic darbību, un jo īpaši jebkura lēmuma vai darbības, vai bezdarbības ietekmi uz finanšu stabilitāti, ekonomiku, noguldījumu garantiju sistēmu vai ieguldītāju kompensācijas sistēmu jebkurā no šīm dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

▌dalībvalstu intereses, kurās grupa veic darbību, un jo īpaši jebkura lēmuma vai darbības, vai bezdarbības ietekmi uz finanšu stabilitāti, ekonomiku, noguldījumu garantiju sistēmu vai ieguldītāju kompensācijas sistēmu jebkurā no šīm dalībvalstīm;

| b) | mērķi līdzsvarot atsevišķo ▌ dalībvalstu intereses un izvairīties no kādas iesaistītās dalībvalsts netaisnīgas interešu aizskaršanas vai netaisnīgas interešu aizsardzības; |
| --- | --- |

b)

mērķi līdzsvarot atsevišķo ▌ dalībvalstu intereses un izvairīties no kādas iesaistītās dalībvalsts netaisnīgas interešu aizskaršanas vai netaisnīgas interešu aizsardzības;

| c) | nepieciešamību izvairīties no negatīvas ietekmes uz citam tādas grupas daļām, kurai piederīga vienība, kas minēta 2. pantā, ir pakļauta noregulējumam; |
| --- | --- |

c)

nepieciešamību izvairīties no negatīvas ietekmes uz citam tādas grupas daļām, kurai piederīga vienība, kas minēta 2. pantā, ir pakļauta noregulējumam;

| ca) | ja iespējams, grupas ieinteresetību turpināt pārrobežu darbību; |
| --- | --- |

ca)

ja iespējams, grupas ieinteresetību turpināt pārrobežu darbību;

| d) | nepieciešamību izvairīties no 2. pantā minēto vienību kreditoriem radīto izmaksu nesamērīga pieauguma apmērā, kas būtu lielāks nekā tas, kas tiem būtu radies, ja tās būtu noregulētas saskaņā ar parastajām maksātnespējas procedūrām; |
| --- | --- |

d)

nepieciešamību izvairīties no 2. pantā minēto vienību kreditoriem radīto izmaksu nesamērīga pieauguma apmērā, kas būtu lielāks nekā tas, kas tiem būtu radies, ja tās būtu noregulētas saskaņā ar parastajām maksātnespējas procedūrām;

| e) | lēmumus, kas jāpieņem saskaņā ar LESD 107. pantu un kas minēti 16. panta 10. punktā. |
| --- | --- |

e)

lēmumus, kas jāpieņem saskaņā ar LESD 107. pantu un kas minēti 16. panta 10. punktā.

3.   Komisija
  un Valde
  līdzsvaro 2. punktā minētos faktorus ar 12. pantā minētajiem noregulējuma mērķiem, atbilstoši katras lietas būtībai un apstākļiem.

4.   Valdes vai Komisijas
  lēmumi un darbības nedrīkst būt vērstas uz to, lai pieprasītu
  dalībvalstīm sniegt ārkārtas finansiālo atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem
  vai tiešā veidā skart dalībvalstu fiskālos pienākumus
  .

4.a
     
  Pieņemot lēmumus vai veicot rīcību, Valde rūpējas par attiecīgo vienību darbinieku pārstāvju informēšanu, vajadzības gadījumā apspriežoties ar viņiem.

4.b
     
  Paredzēts, ka Komisija, Valde un valsts noregulējuma iestādes savā darbībā, priekšlikumos un politikā saistībā ar šo regulu ievēro nediskriminācijas principu attiecībā pret visām dalībvalstīm vai dalībvalstu grupām.

4.c
     
  Komisija, pildot tai saskaņā ar šo regulu noteiktos uzdevumus, rīkojas pilnīgi neatkarīgi no citiem uzdevumiem un stingri ievēro šajā regulā un direktīvā [BRRD] norādītos mērķus un principus. Uzdevumu nošķiršana būtu jānodrošina, veicot pienācīgus organizatoriskos pielāgojumus.

II DAĻA

ĪPAŠIE NOTEIKUMI

I SADAĻA

FUNKCIJAS VIENOTAJĀ NOREGULĒJUMA MEHĀNISMĀ UN PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

1. nodaļa

Noregulējuma plānošana

7. pants

Noregulējuma plāni

1.   Valde
  kopā ar valsts noregulējuma iestādēm
  izstrādā
  un apstiprina
  vienību, kas minētas 2. pantā, un grupu noregulējuma plānus.

2.   Valsts noregulējuma iestādes 1. punkta nolūkos pārsūta Valdei visu noregulējuma plānu izstrādei un īstenošanai nepieciešamo informāciju, kuru tās ieguvušas saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 10. pantu un 12. panta 1. punktu, neskarot šīs sadaļas 5. nodaļu.

2.a
     
  Noregulējuma plānus katrai vienībai un grupu noregulējuma plānus izstrādā saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 9. līdz 12. pantu.

▐

7.   Valde izstrādā noregulējuma plānus sadarbībā ar uzraudzības iestādi un konsolidētās uzraudzības iestādi un iesaistīto dalībvalstu, kurā vienības veic uzņēmējdarbību, valsts noregulējuma iestādēm.
  Valde sadarbojas ar noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs, kurās ir vienības, kas ietvertas konsolidētajā uzraudzībā.

8.   Valde var pieprasīt valsts noregulējuma iestādēm sagatavot provizoriskus noregulējuma plānu projektus un grupas līmeņa noregulējuma iestādei sagatavot provizorisku grupas noregulējuma plāna projektu
  izskatīšanai un apstiprināšanai Valdē
  .
  Valde var pieprasīt valsts noregulējuma iestādēm veikt citus uzdevumus saistībā ar noregulējuma plānu sagatavošanu.

9.   Noregulējuma plānus pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina
  saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 9. un 12. pantu.

9.a
     
  Lēmumus par noregulējuma plānu izstrādāšanu, novērtēšanu un apstiprināšanu, kā arī atbilstīgu pasākumu piemērošanu Valde pieņem izpildsesijā.

8. pants

Noregulējamības novērtējums

1.   Sagatavojot noregulējuma plānus saskaņā ar 7. pantu, Valde pēc apspriešanās ar
  kompetentajām iestādēm
  , ieskaitot ECB, un noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs, kurās atrodas
  meitasuzņēmumi vai
  nozīmīgas filiāles, ciktāl tas ir būtiski attiecībā uz nozīmīgo filiāli,
  kā noteikts Direktīvas [BRRD] 13. un 13.a pantā
  , veic novērtējumu par to, cik lielā mērā iestādes un grupas ir noregulējamas,
  ņemot vērā Direktīvas [BRRD] 13. un 13.a panta prasības
  .

2.   ▌Vienību uzskata par noregulējamu
  Direktīvas [BRRD] 13. pantā paredzētajos gadījumos
  .

3.   ▌Grupu uzskata par noregulējamu
  Direktīvas [BRRD] 13.a pantā paredzētajos gadījumos
  .

4.   Veicot novērtējumu, Valde vismaz pārbauda Direktīvas [BRRD] pielikuma C iedaļā minētos jautājumus.

5.   Ja vienības vai grupas noregulējuma novērtējuma rezultātā, kas veikts saskaņā ar
  1. punktu
  , Valde pēc apspriešanās ar kompetento iestādi, ieskaitot ECB, konstatē, ka, iespējams, pastāv būtiski šķēršļi attiecīgās vienības vai grupas noregulējumam, Valde, apspriežoties ar kompetentajām iestādēm, sagatavo iestādei vai mātesuzņēmumam adresētu ziņojumu, kurā analizēti būtiskie šķēršļi noregulējuma instrumentu efektīvai piemērošanai un noregulējuma pilnvaru īstenošanai. Turklāt ziņojumā ietver tādu pasākumu ierosinājumus, ko Valde uzskata par vajadzīgiem vai piemērotiem šādu šķēršļu novēršanai saskaņā ar 8. punktu.

6.   Ziņojumu paziņo attiecīgajai vienībai vai mātesuzņēmumam, kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs, kurās atrodas nozīmīgas filiāles
  vai meitasuzņēmumi
  . Tajā iekļauj novērtējuma vai konstatējuma pamatojumu un norāda to, kā novērtējums vai konstatējums atbilst 6. pantā paredzētajām samērīgas piemērošanas prasībām.

7.   Četru mēnešu laikā pēc šāda ziņojuma saņemšanas dienas vienība vai mātesuzņēmums var iesniegt savus apsvērumus un ierosināt Valdei alternatīvus pasākumus ziņojumā norādīto šķēršļu novēršanai. Valde paziņo par jebkuru vienības vai mātesuzņēmuma ierosināto pasākumu kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs, kurās atrodas nozīmīgas filiāles
  vai meitasuzņēmumi
  .

8.   Ja attiecīgās vienības vai mātesuzņēmuma ierosinātie pasākumi efektīvi nenovērš šķēršļus noregulējamībai, Valde pēc apspriešanās ar
  kompetentajām iestādēm
  un — vajadzības gadījumā — makroprudenciālās uzraudzības iestādi pieņem lēmumu, kurā norāda, ka ierosinātie pasākumi efektīvi nenovērš šķēršļus noregulējamībai, un liek valsts noregulējuma iestādēm pieprasīt iestādei, mātesuzņēmumam vai jebkuram attiecīgās grupas meitasuzņēmumam veikt
  Direktīvas [BRRD] 14. pantā
  minētos pasākumus, balstoties uz šādiem kritērijiem:

| a) | pasākuma efektivitāti noregulējamības šķēršļu novēršanai; |
| --- | --- |

a)

pasākuma efektivitāti noregulējamības šķēršļu novēršanai;

| b) | nepieciešamību izvairīties no negatīvas ietekmes uz finanšu stabilitāti ▌ dalībvalstīs
  , kurās grupa darbojas
  ; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamību izvairīties no negatīvas ietekmes uz finanšu stabilitāti ▌ dalībvalstīs
  , kurās grupa darbojas
  ;

| c) | nepieciešamību izvairīties no tādas ietekmes uz attiecīgo iestādi vai grupu, kura pārsniegtu noregulējamības šķēršļa novēršanai nepieciešamo vai būtu nesamērīga. |
| --- | --- |

c)

nepieciešamību izvairīties no tādas ietekmes uz attiecīgo iestādi vai grupu, kura pārsniegtu noregulējamības šķēršļa novēršanai nepieciešamo vai būtu nesamērīga.

9.   Piemērojot 8. punktu, Valde liek valsts noregulējuma iestādēm veikt jebkuru no ▌ pasākumiem
  , kas minēti Direktīvas [BRRD] 14. pantā.

▐

10.   Valsts noregulējuma iestādes īsteno Valdes norādījumus saskaņā ar 26. pantu.

8.a pants

Sistēmiski nozīmīgu iestāžu noregulējamība

Neskarot tās pilnvaras un neatkarību, Valde nosaka prioritātes saistībā ar tādu iestāžu noregulējamības novērtēšanu, kuras var radīt sistēmisku risku, tostarp globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SII) vai citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (O-SII) saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu, bet neaprobežojoties ar tām, un vajadzības gadījumā izstrādā plānu noregulējamības šķēršļu novēršanai katrai no minētajām iestādēm saskaņā ar šīs regulas 8. pantu un Direktīvas [BRRD] 14. pantu.

9. pants

Vienkāršoti pienākumi un atbrīvojumi

1.   Valde pēc savas iniciatīvas vai pēc valsts noregulējuma iestādes priekšlikuma var piemērot vienkāršotus pienākumus attiecībā uz
  atveseļošanas un
  noregulējuma plānu izstrādi
  saskaņā ar Direktīvu [BRRD]
  .

2.   Valsts noregulējuma iestādes var ierosināt Valdei attiecībā uz konkrētām iestādēm vai grupām piemērot vienkāršotus pienākumus ▌noregulējuma plānu
  izstrādei
  . Šāds priekšlikums ir jāpamato un jāpapildina ar visiem attiecīgajiem dokumentiem.

3.   Saņemot priekšlikumu saskaņā ar 1. punktu vai rīkojoties pēc savas iniciatīvas, Valde veic attiecīgo iestāžu vai grupas novērtējumu. Novērtējumā ņem vērā
  Direktīvas [BRRD] paredzētos elementus
  .

▐

4.   Valde izvērtē
  vienkāršotu pienākumu
  turpmāku piemērošanu
  un pārstāj tos piemērot Direktīvas [BRRD] 4. pantā paredzētajos gadījumos
  .

Ja valsts noregulējuma iestāde, kas ierosināja vienkāršoto pienākumu piemērošanu ▌ saskaņā ar 1. punktu, uzskata, ka lēmums piemērot vienkāršoto pienākumu ▌ ir jāatsauc, tā šajā nolūkā iesniedz priekšlikumu Valdei. Šajā gadījumā Valde pieņem lēmumu par ierosināto atsaukšanu, pilnībā ņemot vērā atsaukšanas pamatojumu, ko izvirzījusi valsts noregulējuma iestāde, ievērojot 3. punktā minētos elementus.

▐

7.   Valde informē EBI par to, kā tiek piemērots 1.
  un
  4. punkts.

10. pants

Minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām

1.   Valde pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tai skaitā ECB, nosaka minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kas iestādēm un mātesuzņēmumiem ir jāuztur, kā minēts 2. punktā, kam var piemērot norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras.

2.   Minimuma prasības aprēķina
  saskaņā Direktīvas [BRRD] 39. pantu
  .

3.   Šā panta 1. punktā minēto noteikšanu veic, pamatojoties uz ▌ kritērijiem
  , kas noteikti Direktīvas [BRRD] 39. pantā
  .

▐

Noteikšanā precizē minimuma prasības, kuras iestādēm ir jāizpilda individuāli un kuras mātesuzņēmumiem ir jāizpilda konsolidēti. Valde var atbrīvot no minimuma prasību izpildes konsolidēti▌
  vai individuāli gadījumos, kas paredzēti
  Direktīvas [BRRD]
  39. pantā
  .

4.   Noteikšanā, kas minēta 1. punktā, var paredzēt, ka minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām daļēji izpilda konsolidēti vai individuāli, izmantojot līgumisku iekšējās rekapitalizācijas instrumentu
  saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 39. pantu
  .

▐

6.   Valde noteikšanu, kas minēta 1. punktā, veic noregulējuma plānu izstrādes un uzturēšanas gaitā, pamatojoties uz 7. pantu.

7.   Valde adresē noteikšanas rezultātā izdarītos konstatējumus valsts noregulējuma iestādēm. Valsts noregulējuma iestādes īsteno Valdes norādījumus saskaņā ar 26. pantu. Valde pieprasa valsts noregulējuma iestādēm pārliecināties un nodrošināt, ka iestādes un mātesuzņēmumi izpilda minimuma prasības, kas minētas 1. punktā.

8.   Valde informē ECB un EBI par minimuma prasībām, kuras tā ir noteikusi katrai iestādei un mātesuzņēmumam saskaņā ar 1. punktu.

2. nodaļa

Agrīna intervence

11. pants

Agrīna intervence

1.   ECB
  , pēc savas iniciatīvas vai saņēmusi paziņojumu no iesaistītās dalībvalsts
  kompetentās iestādes, informē Valdi par visiem pasākumiem, kuru veikšanu tās pieprasa iestādei vai grupai vai kurus tās veic pašas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013

  16. pantu
  saistībā ar Direktīvas [BRRD] 23. panta 1. punktu vai 24. pantu vai saistībā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. pantu.

Valde ziņo Komisijai par jebkādu informāciju, ko tā ir saņēmusi, pamatojoties uz pirmo daļu.

2.   No dienas, kad saņemta 1. punktā minētā informācija, un neskarot ECB un kompetento iestāžu pilnvaras saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, Valde var sagatavot attiecīgās iestādes vai grupas noregulējumu.

Pirmās daļas nolūkos Valde, sadarbojoties ar ECB un attiecīgo kompetento iestādi, rūpīgi pārrauga iestādes vai mātesuzņēmuma stāvokli, un to, vai tie izpilda visus agrīnās intervences pasākumus, kurus tiem ir pieprasīts veikt.

3.   Valdei ir pilnvaras:

| a) | saskaņā ar šīs sadaļas 5. nodaļu pieprasīt visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu iestādes vai grupas noregulējumu; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar šīs sadaļas 5. nodaļu pieprasīt visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu iestādes vai grupas noregulējumu;

| b) | veikt iestādes vai grupas aktīvu un saistību vērtēšanu saskaņā ar 17. pantu; |
| --- | --- |

b)

veikt iestādes vai grupas aktīvu un saistību vērtēšanu saskaņā ar 17. pantu;

| c) | sazināties ar potenciālajiem pircējiem, lai sagatavotu iestādes vai grupas noregulējumu, vai pieprasīt iestādei, mātesuzņēmumam vai valsts noregulējuma iestādei šādi rīkoties, ievērojot konfidencialitātes prasības, kas noteiktas šajā regulā un Direktīvas [BRRD] 76. pantā; |
| --- | --- |

c)

sazināties ar potenciālajiem pircējiem, lai sagatavotu iestādes vai grupas noregulējumu, vai pieprasīt iestādei, mātesuzņēmumam vai valsts noregulējuma iestādei šādi rīkoties, ievērojot konfidencialitātes prasības, kas noteiktas šajā regulā un Direktīvas [BRRD] 76. pantā;

| d) | pieprasīt attiecīgajai valsts noregulējuma iestādei sagatavot attiecīgās iestādes vai grupas provizorisku noregulējuma shēmu. |
| --- | --- |

d)

pieprasīt attiecīgajai valsts noregulējuma iestādei sagatavot attiecīgās iestādes vai grupas provizorisku noregulējuma shēmu.

4.   Ja ECB vai iesaistīto dalībvalstu
  valsts
  kompetentās iestādes plāno iestādei vai grupai piemērot papildu pasākumu, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1024/2013

  16. pantu
  vai pamatojoties uz Direktīvas [BRRD] 23. vai 24. pantu, vai pamatojoties uz Direktīvas 2013/36/ES 104. pantu, pirms iestāde vai grupa ir pilnībā izpildījusi pirmo pasākumu, kas paziņots Valdei,
  ECB, pēc savas iniciatīvas vai saņēmusi paziņojumu no iesaistītās dalībvalsts
  kompetentās
  iestādes, informē
  Valdi pirms šāda papildu pasākuma piemērošanas attiecīgajai grupai vai iestādei.

5.   ECB vai kompetentā iestāde un Valde nodrošina, ka ierosinātais papildu pasākums, kas minēts 4. punktā, un visas Valdes darbības noregulējuma sagatavošanai, pamatojoties uz 2. punktu, ir saskaņotas.

3. nodaļa

Noregulējums

12. pants

Noregulējuma mērķi

1.   Rīkojoties saskaņā ar noregulējuma procedūru, kas minēta 16. pantā, Komisija un Valde attiecībā uz saviem pienākumiem ņem vērā noregulējuma mērķus
  , kuri noteikti Direktīvas [BRRD] 26. pantā,
  un izvēlas tos instrumentus un pilnvaras, ar kurām, pēc to uzskatiem, vislabāk sasniedzami mērķi, kas ir atbilstošākie konkrētajā gadījumā.

2.   ▌Tiecoties īstenot minētos mērķus, Komisija un Valde
  rīkojas saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 26. pantu
  .

▐

13. pants

Vispārēji principi, kas piemērojami noregulējumam

Rīkojoties saskaņā ar noregulējuma procedūru, kas minēta 16. pantā, Komisija un Valde veic visus pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka noregulējuma darbība tiek veikta, ievērojot ▌ principus
  , kuri norādīti Direktīvas [BRRD] 29. pantā.

▐

14. pants

Finanšu iestāžu un mātesuzņēmumu noregulējums

Komisija veic noregulējuma darbību attiecībā uz finanšu
  iestādēm un to mātesuzņēmumiem, pamatojoties uz Valdes sagatavoto lēmumu un ņemot vērā Direktīvas [BRRD] 28. pantu
  .

▐

15. pants

Prasījumu prioritātes kārtība

Piemērojot iekšējās rekapitalizācijas instrumentu noregulējumā esošai iestādei un neskarot saistības, kas ir izslēgtas no iekšējā rekapitalizācijas instrumenta saskaņā ar 24. panta 3. punktu, Komisija
  , pamatojoties uz Valdes sagatavotu lēmuma projektu,
  pieņem lēmumu un Valde kopā ar iesaistīto dalībvalstu valsts noregulējuma iestādēm īsteno norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras attiecībā uz prasījumiem, ievērojot
  Direktīvas [BRRD] 43. pantā noteikto secību

16. pants

Noregulējuma procedūra

1.   Ja ECB
  , pēc savas iniciatīvas
  vai
  saņēmusi iesaistītās dalībvalsts
  valsts
  kompetentās iestādes paziņojumu,
  nolemj, ka attiecībā uz 2. pantā minētu vienību ir izpildīti nosacījumi, kas norādīti 2. punkta a) un b) apakšpunktā, tā nekavējoties minēto lēmumu paziņo Komisijai un Valdei.

Šā punkta pirmajā daļā minēto paziņojumu var sniegt pēc Valdes vai valsts noregulējuma iestādes novērtējuma pieprasīšanas, ja kāda no šīm iestādēm uzskata, ka var pamatoti uzskatīt, ka iestāde kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga.

Šā punkta pirmajā daļā minēto paziņojumu sniedz pēc apspriešanās ar Valdi un valsts noregulējuma iestādi.

1.a
     
  Saskaņā ar 50. pantu Valde visus lēmumus par noregulējuma procedūru sagatavo un pieņem izpildsesijā.

2.   Saņēmusi 1. punktā minēto paziņojumu, ▌Valde
  izpildsesijā
  veic novērtējumu,
  lai pārbaudītu, ka
  ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | vienība kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga; |
| --- | --- |

a)

vienība kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga;

| b) | ņemot vērā konkrētā brīža situāciju un citus būtiskus apstākļus, nav pamata uzskatīt, ka
  jebkādi
  alternatīva privātā sektora vai uzraudzītāja
  pasākumi, tostarp pasākumi, izmantojot institucionālās aizsardzības shēmas,
  (arī agrīnās intervences pasākumi vai kapitāla instrumentu norakstīšana vai konvertācija saskaņā ar
  18. pantu
  ), kas
  īstenoti
  attiecībā uz vienību, novērstu tās maksātnespēju saprātīgā termiņā; |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā konkrētā brīža situāciju un citus būtiskus apstākļus, nav pamata uzskatīt, ka
  jebkādi
  alternatīva privātā sektora vai uzraudzītāja
  pasākumi, tostarp pasākumi, izmantojot institucionālās aizsardzības shēmas,
  (arī agrīnās intervences pasākumi vai kapitāla instrumentu norakstīšana vai konvertācija saskaņā ar
  18. pantu
  ), kas
  īstenoti
  attiecībā uz vienību, novērstu tās maksātnespēju saprātīgā termiņā;

| c) | noregulējuma darbība ir vajadzīga vispārības interesēs atbilstīgi 4. punktam. |
| --- | --- |

c)

noregulējuma darbība ir vajadzīga vispārības interesēs atbilstīgi 4. punktam.

3.   Piemērojot šā panta 2. punkta a) apakšpunktu, tiek uzskatīts, ka vienība kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga, ja uz to attiecas
  kāds
  no ▌
  Direktīvas [BRRD] 27. panta 2. punktā minētajiem
  nosacījumiem:

▐

4.   Piemērojot 2. punkta c) apakšpunktu, noregulējuma darbību uzskata par tādu, kas ir vispārības interesēs,
  ja ir izpildīti nosacījumi, kuri minēti Direktīvas [BRRD] 27. panta 3. punktā
  .

5.   Ja
  Valde nospriež, ka ir izpildīti
  visi 2. punktā norādītie nosacījumi,
  tā, ņemot vērā 1. punktā minēto paziņojumu, iesniedz
  Komisijai
  lēmuma projektu, kurā paredzēts
  veikt vienības noregulējumu.
  Lēmuma projektā
  iekļauj vismaz šādus elementus:

| a) | ieteikumu veikt vienības noregulējumu; |
| --- | --- |

a)

ieteikumu veikt vienības noregulējumu;

| b) | 19. panta 32. punktā minēto noregulējuma instrumentu satvaru; |
| --- | --- |

b)

19. panta 32. punktā minēto noregulējuma instrumentu satvaru;

| c) | satvaru fonda izmantošanai noregulējuma darbības atbalstam saskaņā ar 71. pantu. |
| --- | --- |

c)

satvaru fonda izmantošanai noregulējuma darbības atbalstam saskaņā ar 71. pantu.

6.   
  Saņēmusi Valdes lēmuma projektu
  , Komisija lemj
  par lēmuma projekta apstiprināšanu
  saistībā ar noregulējuma instrumentu satvaru, kas piemērojams attiecīgajai vienībai, un
  attiecīgā gadījumā
  par fonda izmantošanu noregulējuma darbības atbalstam. ▐

Ja
  Komisija
  negrasās apstiprināt Valdes iesniegto lēmuma projektu vai apstiprināt to ar grozījumiem, tā nosūta lēmuma projektu atpakaļ Valdei, paskaidrojot savas rīcības iemeslus vai attiecīgā gadījumā sniedzot iecerēto grozījumu iemeslus un pieprasot pārskatīt lēmuma projektu
  .
  Komisija var noteikt termiņu, līdz kuram Valde var grozīt savu sākotnējo lēmuma projektu, pamatojoties uz Komisijas ierosinātajiem grozījumiem, un atkārtoti iesniegt to Komisijai. Valdei atvēl vismaz piecas darba dienas lēmuma projekta izvērtēšanai pēc Komisijas pieprasījuma, izņemot attiecīgi pamatotos ārkārtas gadījumos.

Komisija dara visu iespējamo, lai ievērotu visas EBI sagatavotās pamatnostādnes un ieteikumus par šajā punktā un tiesību aktā tai noteikto uzdevumu izpildi attiecībā uz apstiprinājumu tam, vai tā grasās ievērot minētās pamatnostādnes un ieteikumus, kā tas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1093/2010 16. panta 3. punktā.

7.   Komisijas lēmums ir adresēts Valdei. Ja Komisija nolemj neveikt vienības noregulējumu, jo 2. punkta c) apakšpunktā paredzētais nosacījums nav izpildīts, attiecīgā vienība tiek likvidēta saskaņā ar valsts maksātnespējas tiesību aktiem.

8.   Ievērojot Komisijas lēmumā noteikto kārtību, Valde
  izpildsesijā
  lemj par 20. pantā minēto noregulējuma shēmu un nodrošina, ka attiecīgās valsts noregulējuma iestādes veic vajadzīgās darbības noregulējuma shēmas īstenošanai. Valdes lēmums ir adresēts attiecīgajām valsts noregulējuma iestādēm, un tajā ir iekļauti norādījumi šīm iestādēm, kuras veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu Valdes lēmumu saskaņā ar 26. pantu, īstenojot Direktīvā [BRRD] paredzētās noregulējuma pilnvaras, jo īpaši tās, kas paredzētas minētās direktīvas 56. līdz 64. pantā. Ja ir konstatējams valsts atbalsts, Valde var pieņemt lēmumu tikai pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi lēmumu par valsts atbalstu.

9.   
  Ja
  Valde uzskata, ka noregulējuma pasākumi varētu veidot valsts atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, tā aicina iesaistīto dalībvalsti vai attiecīgās dalībvalstis nekavējoties paziņot plānotos pasākumus Komisijai saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

10.   Ciktāl Valdes
  izpildsesijā
  ierosinātā noregulējuma darbība ir saistīta ar fonda izmantošanu un neietver valsts atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 1. punktam, Komisija pēc analoģijas līdztekus izmanto kritērijus LESD 107. panta piemērošanai.

11.   Komisijai ir tiesības iegūt no Valdes jebkādu informāciju, ko tā uzskata par būtisku savu pienākumu izpildei, pamatojoties uz šo regulu, un — attiecīgajā gadījumā — LESD 107. pantu. Valdei ir tiesības saskaņā ar šīs sadaļas 5. nodaļu iegūt no jebkuras personas informāciju, kas tai ir nepieciešama, lai sagatavotu noregulējuma darbību, ieskaitot noregulējuma plānos sniegtās informācijas atjaunināšanu un papildināšanu.

12.   Valdei ir tiesības
  iesniegt
  Komisijai
  lēmuma projektu
  grozīt noregulējuma instrumentu un fonda izmantošanas satvaru attiecībā uz vienību, kuras noregulējums tiek veikts.

12.a
     
  Lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, Komisija, īstenojot savas pilnvaras valsts atbalsta jomā un saskaņā ar Direktīvu [BRRD], pret fonda izmantošanu attiecas tāpat kā pret valsts noregulējuma finansēšanas shēmu.

17. pants

Vērtēšana

1.   Pirms noregulējuma darbības veikšanas un kapitāla instrumentu norakstīšanas vai konvertācijas, Valde nodrošina 2. punktā minētas vienības aktīvu un saistību taisnīgu un reālistisku vērtēšanu, ko veic
  saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 30. pantu
  .

▐

16.   Pēc noregulējuma darbības veikšanas, lai noteiktu, vai attieksme pret akcionāriem un kreditoriem būtu labvēlīgāka, ja noregulējamai iestādei būtu piemērotas parastās maksātnespējas procedūras, Valde nodrošina, ka vērtēšanu veic
  saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 66. pantu atšķirībā
  no vērtēšanas, ko veic saskaņā ar ▌1. punktu.

▐

18. pants

Kapitāla instrumentu norakstīšana vai konvertācija

1.   ECB,
  pēc savas iniciatīvas vai saņēmusi iesaistītās dalībvalsts valsts kompetentās iestādes paziņojumu,
  informē Valdi
  , ja tā
  uzskata, ka ir izpildīti
  Direktīvā [BRRD] noteiktie kapitāla instrumentu norakstīšanas un konvertācijas
  nosacījumi attiecībā uz vienību, kas minēta 2. pantā, vai grupu, kura veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī:

▐

1.a
     
  EVB sniedz Valdei informāciju saskaņā ar 1. punktu pēc Valdes vai valsts noregulējuma iestādes novērtējuma pieprasīšanas, ja kāda no šīm iestādēm uzskata, ka ir pamats domāt, ka ir izpildīti kapitāla instrumentu norakstīšanas un konvertācijas nosacījumi attiecībā uz 2. pantā minētu vienību vai attiecībā uz grupu, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītā dalībvalstī.

1.b
     
  Ja ir izpildīti 1. punktā izklāstītie nosacījumi, Valde, ņemot vērā 1. punktā minēto informāciju, iesniedz Komisijai lēmuma projektu, kurā paredzēts īstenot kapitāla instrumentu norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras un vai minētās pilnvaras tiks īstenotas atsevišķi vai, ievērojot procedūru saskaņā ar 16. panta 4. līdz 7. punktu, kopā ar noregulējuma darbību.

▌

5.   
  Pēc lēmuma projekta saņamšanas no Valdes
  Komisija ▌
  lemj par lēmuma projekta apstiprināšanu un par to
  , vai kapitāla instrumentu norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras
  īstenot
  atsevišķi vai, ievērojot procedūru saskaņā ar 16. panta 4. līdz 7. punktu, kopā ar noregulējuma darbību.

6.   Ja ▌ ir izpildīti 1. punktā minētie nosacījumi, taču noregulējuma nosacījumi saskaņā ar 16. panta 2. punktu nav izpildīti, Valde pēc Komisija lēmuma liek valsts noregulējuma iestādēm īstenot noregulējuma vai konvertācijas pilnvaras saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 51. un 52. pantu.

7.   Ja ir izpildīti 1. punktā minētie
  kapitāla instrumentu norakstīšanas un konvertācijas
  nosacījumi un
  noregulējuma
  nosacījumi, kas minēti 16. panta 2. punktā, piemēro 16. panta 4. līdz 7. punktā minēto procedūru.

8.   Valde nodrošina, ka valsts noregulējuma iestādes īsteno norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras
  saskaņā ar Direktīvu [BRRD].

▐

9.   Valsts noregulējuma iestādes īsteno Valdes norādījumus un veic kapitāla instrumentu norakstīšanu vai konvertāciju saskaņā ar 26. pantu.

19. pants

Vispārējie principi, kas piemērojami noregulējumam

1.   Ja Valde izlemj piemērot noregulējuma instrumentu vienībai, kas minēta 2. pantā, un noregulējuma darbības rezultātā kreditoriem tiktu radīti zaudējumi vai to prasījumi tiktu konvertēti, Valde īsteno 18. pantā minētās pilnvaras nekavējoties pirms noregulējuma instrumenta piemērošanas vai vienlaikus ar tā piemērošanu.

2.   Noregulējuma instrumenti, kas minēti 16. panta 5. punktā, ir šādi:

| a) | uzņēmuma pārdošanas instruments; |
| --- | --- |

a)

uzņēmuma pārdošanas instruments;

| b) | pagaidu iestādes instruments; |
| --- | --- |

b)

pagaidu iestādes instruments;

| c) | aktīvu nodalīšanas instruments; |
| --- | --- |

c)

aktīvu nodalīšanas instruments;

| d) | iekšējās rekapitalizācijas instruments. |
| --- | --- |

d)

iekšējās rekapitalizācijas instruments.

3.   Pieņemot 16. panta 5. punktā minēto
  lēmuma projektu
  , Valde apsver šādus faktorus:

| a) | noregulējamās iestādes aktīvus un saistības, pamatojoties uz vērtēšanu saskaņā ar 17. pantu; |
| --- | --- |

a)

noregulējamās iestādes aktīvus un saistības, pamatojoties uz vērtēšanu saskaņā ar 17. pantu;

| b) | noregulējamās iestādes likviditātes stāvokli; |
| --- | --- |

b)

noregulējamās iestādes likviditātes stāvokli;

| c) | noregulējamās iestādes franšīzes vērtības tirgspēju, ņemot vērā konkurences un ekonomiskos apstākļus tirgū; |
| --- | --- |

c)

noregulējamās iestādes franšīzes vērtības tirgspēju, ņemot vērā konkurences un ekonomiskos apstākļus tirgū;

| d) | pieejamo laiku. |
| --- | --- |

d)

pieejamo laiku.

4.   Noregulējuma instrumentus var piemērot vai nu atsevišķi, vai kopā, izņemot aktīvu nodalīšanas instrumentu, kuru var piemērot tikai kopā ar citu noregulējuma instrumentu.

4.a
     
  Lai pildītu uzdevumus, kas tai noteikti ar šo regulu, kā arī nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus noregulējuma instrumentu piemērošanas jomā, Valde kopā ar Komisiju pieņem noregulējuma rokasgrāmatu, kurā izklāsta skaidras un sīki izstrādātas vadlīnijas noregulējuma instrumentu izmantošanai.

Pirmajā daļā minēto noregulējuma rokasgrāmatu Komisija pieņem kā deleģētu aktu saskaņā ar 82. pantu.

20. pants

Noregulējuma shēma

Noregulējuma shēmā, ko Valde pieņem, pamatojoties uz 16. panta 8. punktu, tiek noteikta, ievērojot Komisijas lēmumus par noregulējuma satvaru saskaņā ar 16. panta 6. punktu un –attiecīgā gadījumā – pēc analoģijas lēmumus par valsts atbalstu, sīkāka informācija par noregulējamai iestādei piemērojamajiem noregulējuma instrumentiem, kas attiecas vismaz uz pasākumiem, kuri minēti 21. panta 2. punktā, 22. panta 2. punktā, 23. panta 2. punktā un 24. panta 1. punktā un konkrētas summas un nolūki, kuriem fonds tiks izmantots.

Noregulējuma procesa gaitā Valde noregulējuma satvara robežās, kuru Komisija pieņēmusi saskaņā ar 16. panta 6. punktu, var grozīt un atjaunināt noregulējuma shēmu, kā nepieciešams konkrētajā gadījumā.

21. pants

Uzņēmuma pārdošanas instruments

1.   Komisijas pieņemtā satvara robežās uzņēmuma pārdošanas instruments sastāv no šādu elementu pārveduma pircējam, kas nav pagaidu iestāde:

| a) | noregulējamās iestādes akcijas vai citi īpašumtiesību instrumenti; vai |
| --- | --- |

a)

noregulējamās iestādes akcijas vai citi īpašumtiesību instrumenti; vai

| b) | visi vai noteikti noregulējamās iestādes aktīvi, tiesības vai saistības. |
| --- | --- |

b)

visi vai noteikti noregulējamās iestādes aktīvi, tiesības vai saistības.

2.   Attiecībā uz uzņēmuma pārdošanas instrumentu 16. panta 8. punktā minētajā noregulējuma shēmā norāda jo īpaši:

| a) | instrumentus, aktīvus, tiesības un saistības, ko valsts noregulējuma iestāde pārved saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 32. panta 1. un 7. līdz 11. punktu; |
| --- | --- |

a)

instrumentus, aktīvus, tiesības un saistības, ko valsts noregulējuma iestāde pārved saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 32. panta 1. un 7. līdz 11. punktu;

| b) | komerciālos noteikumus, ņemot vērā noregulējuma procesa apstākļus un tēriņus un izmaksas, kas tajā radušās, saskaņā ar kuriem valsts noregulējuma iestāde veic pārvedumu saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 32. panta 2. līdz 4. punktu; |
| --- | --- |

b)

komerciālos noteikumus, ņemot vērā noregulējuma procesa apstākļus un tēriņus un izmaksas, kas tajā radušās, saskaņā ar kuriem valsts noregulējuma iestāde veic pārvedumu saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 32. panta 2. līdz 4. punktu;

| c) | vai valsts noregulējuma iestādes pārveduma pilnvaras var tikt izmantotas vairāk nekā vienu reizi saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 32. panta 5. un 6. punktu; |
| --- | --- |

c)

vai valsts noregulējuma iestādes pārveduma pilnvaras var tikt izmantotas vairāk nekā vienu reizi saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 32. panta 5. un 6. punktu;

| d) | mehānismus, saskaņā ar kuriem valsts noregulējuma iestāde veic šo instrumentu, aktīvu, tiesību un saistību tirgošanu saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 33. panta 1. un 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

mehānismus, saskaņā ar kuriem valsts noregulējuma iestāde veic šo instrumentu, aktīvu, tiesību un saistību tirgošanu saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 33. panta 1. un 2. punktu;

| e) | vai tas, ka valsts noregulējuma iestāde ievēro tirgošanas prasības, domājams, traucēs noregulējuma mērķu sasniegšanu saskaņā ar 3. punktu. |
| --- | --- |

e)

vai tas, ka valsts noregulējuma iestāde ievēro tirgošanas prasības, domājams, traucēs noregulējuma mērķu sasniegšanu saskaņā ar 3. punktu.

3.   Valde piemēro uzņēmuma pārdošanas instrumentu, neievērojot 2. punkta e) apakšpunktā paredzētās tirgošanas prasības, ja tā konstatē, ka atbilstība šīm prasībām, domājams, apdraudētu viena vai vairāku noregulējuma mērķu sasniegšanu, un jo īpaši, ja ir spēkā šādi nosacījumi:

| a) | tā uzskata, ka noregulējamās iestādes maksātnespēja vai iespējamā maksātnespēja rada vai palielina būtiskus draudus finanšu stabilitātei; |
| --- | --- |

a)

tā uzskata, ka noregulējamās iestādes maksātnespēja vai iespējamā maksātnespēja rada vai palielina būtiskus draudus finanšu stabilitātei;

| b) | tā uzskata, ka prasību ievērošana, visticamāk, mazinātu uzņēmuma pārdošanas instrumenta efektivitāti šo draudu pārvarēšanā vai 12. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā noregulējuma mērķa sasniegšanā. |
| --- | --- |

b)

tā uzskata, ka prasību ievērošana, visticamāk, mazinātu uzņēmuma pārdošanas instrumenta efektivitāti šo draudu pārvarēšanā vai 12. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā noregulējuma mērķa sasniegšanā.

22. pants

Pagaidu iestādes instruments

1.   Komisijas pieņemtā satvara robežās pagaidu iestādes instruments sastāv no jebkura turpmāk nosauktā elementa pārvešanas pagaidu iestādei:

| a) | vienas vai vairāku noregulējamo iestāžu emitētas akcijas vai citi īpašumtiesību instrumenti; |
| --- | --- |

a)

vienas vai vairāku noregulējamo iestāžu emitētas akcijas vai citi īpašumtiesību instrumenti;

| b) | visi vai jebkuri vienas vai vairāku noregulējamo iestāžu aktīvi, tiesības vai saistības. |
| --- | --- |

b)

visi vai jebkuri vienas vai vairāku noregulējamo iestāžu aktīvi, tiesības vai saistības.

2.   Attiecībā uz pagaidu iestādes instrumentu 20. pantā minētajā noregulējuma shēmā nosaka jo īpaši:

| a) | instrumentus, aktīvus, tiesības un saistības, ko valsts noregulējuma iestāde pārved pagaidu iestādei saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 34. panta 1. līdz 9. punktu; |
| --- | --- |

a)

instrumentus, aktīvus, tiesības un saistības, ko valsts noregulējuma iestāde pārved pagaidu iestādei saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 34. panta 1. līdz 9. punktu;

| b) | mehānismus, saskaņā ar kuriem valsts noregulējuma iestāde izveido pagaidu iestādi, nodrošina tās darbību un izbeidz to saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 35. panta 1. līdz 3. punktu un 5. līdz 8. punktu; |
| --- | --- |

b)

mehānismus, saskaņā ar kuriem valsts noregulējuma iestāde izveido pagaidu iestādi, nodrošina tās darbību un izbeidz to saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 35. panta 1. līdz 3. punktu un 5. līdz 8. punktu;

| c) | mehānismus, saskaņā ar kuriem valsts noregulējuma iestāde veic pagaidu iestādes vai tās aktīvu vai saistību tirgošanu saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 35. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

mehānismus, saskaņā ar kuriem valsts noregulējuma iestāde veic pagaidu iestādes vai tās aktīvu vai saistību tirgošanu saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 35. panta 4. punktu.

3.   Valde nodrošina, ka saistību kopējā vērtība, kuras valsts noregulējuma iestāde pārvedusi pagaidu iestādei, nepārsniedz noregulējamās iestādes pārvesto vai no citiem avotiem iegūto tiesību un aktīvu vērtību.

3.a
     
  Visi apsvērumi par pagaidu iestādi vai kādu vai visām pagaidu iestādes īpašumtiesībām un saistībām atbilst attiecīgajiem [Banku sanācijas un noregulējuma direktīvas] noteikumiem.

23. pants

Aktīvu nodalīšanas instruments

1.   Komisijas pieņemtā satvara robežās aktīvu nodalīšanas instruments sastāv no noregulējamās iestādes aktīvu, tiesību vai saistību pārvešanas aktīvu pārvaldības struktūrai
  , kas atbilst Direktīvā [BRRD] noteiktajām prasībām juridiskai personai, kura ir aktīvu pārvaldības struktūra
  .

▐

2.   Attiecībā uz aktīvu nodalīšanas instrumentu 20. pantā minētajā noregulējuma shēmā nosaka jo īpaši:

| a) | instrumentus, aktīvus, tiesības un saistības, ko valsts noregulējuma iestāde pārved aktīvu pārvaldības struktūrai saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 36. panta 1. līdz 4. punktu un 6. līdz 10. punktu; |
| --- | --- |

a)

instrumentus, aktīvus, tiesības un saistības, ko valsts noregulējuma iestāde pārved aktīvu pārvaldības struktūrai saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 36. panta 1. līdz 4. punktu un 6. līdz 10. punktu;

| b) | atlīdzību, kuru valsts noregulējuma iestāde saņem par aktīvu pārvešanu aktīvu pārvaldības struktūrai, atbilstīgi 17. pantā noteiktajiem principiem. Ar šo noteikumu netiek liegts tas, ka atlīdzībai ir nominālvērtība vai negatīva vērtība. |
| --- | --- |

b)

atlīdzību, kuru valsts noregulējuma iestāde saņem par aktīvu pārvešanu aktīvu pārvaldības struktūrai, atbilstīgi 17. pantā noteiktajiem principiem. Ar šo noteikumu netiek liegts tas, ka atlīdzībai ir nominālvērtība vai negatīva vērtība.

2.a
     
  Jebkurš apsvērums par aktīvu pārvaldības struktūru vai kādu vai visām aktīvu pārvaldības struktūras īpašumtiesībām un saistībām atbilst attiecīgajiem Direktīvas [BRRD] noteikumiem.

24. pants

Iekšējās rekapitalizācijas instruments

1.   Iekšējās rekapitalizācijas instrumentu var piemērot ▐ mērķiem
  , kas paredzēti Direktīvas [BRRD] 37. pantā
  .

▐

Komisijas pieņemtā satvara robežās attiecībā uz iekšējās rekapitalizācijas instrumentu noregulējuma shēmā jo īpaši tiek noteikts:

| a) | kopējā summa, par kuru atbilstīgās saistības ir jāsamazina vai jākonvertē saskaņā ar 6. punktu; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa, par kuru atbilstīgās saistības ir jāsamazina vai jākonvertē saskaņā ar 6. punktu;

| b) | saistības, kuras var izslēgt saskaņā ar 5. līdz 13. punktu; |
| --- | --- |

b)

saistības, kuras var izslēgt saskaņā ar 5. līdz 13. punktu;

| c) | saskaņā ar 16. punktu iesniedzamā uzņēmējdarbības reorganizācijas plāna mērķi un minimuma saturs. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 16. punktu iesniedzamā uzņēmējdarbības reorganizācijas plāna mērķi un minimuma saturs.

2.   ▐

Ja nosacījums
  iekšējās rekapitalizācijas instrumenta izmantošanai vienības rekapitalizēšanai, kā izklāstīts Direktīvas [BRRD] 37. panta 3. punktā,
  nav izpildīts, piemēro attiecīgi kādu no 19. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem noregulējuma instrumentiem un 19. panta 2. punkta d) apakšpunktā minēto iekšējās rekapitalizācijas instrumentu.

3.   Uz saistībām, ▐ kas paredzētas
  Direktīvas [BRRD] 38. panta 2. punktā,
  neattiecina norakstīšanu un konvertāciju.▐▐

5.   Izņēmuma gadījumos noteiktas saistības ▐ var izslēgt no norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas saskaņā ar
  Direktīvas [BRRD] 38. panta 2.a punktu
  .

▐

Ja atbilstīgas saistības vai atbilstīgu saistību kategorija ir pilnībā vai daļēji izslēgta saskaņā ar šo punktu, citām saistībām piemērojamu norakstīšanas vai konvertācijas līmeni var palielināt, lai ņemtu vērā šādas izslēgšanas, ar noteikumu, ka, īstenojot citām atbilstīgām saistībām piemērojamo norakstīšanas vai konvertācijas līmeni, tiek ievērots princips,
  ka neviens kreditors necieš lielākus zaudējumus nekā gadījumā, ja 2. punktā minētā vienība būtu likvidēta saskaņā ar parastajām maksātnespējas procedūrām
  .

6.   Ja atbilstīgās saistības vai atbilstīgo saistību kategorijas
  ir
  pilnībā vai daļēji izslēgtas saskaņā ar 5. punktu, un zaudējumi, kuri tiktu attiecināti uz šīm saistībām nav pilnībā nodoti kreditoriem, noregulējamajai iestādei var piešķirt iemaksu no fonda
  tādiem mērķiem, kas paredzēti Direktīvas [BRRD] 38. pantā un ir saskaņā ar to
  .

▐

8.   Fonda iemaksas var finansēt no:

| a) | summas, kas pieejama fondam un kura iegūta no 2. pantā minētajām vienībām saskaņā ar 66. pantu; |
| --- | --- |

a)

summas, kas pieejama fondam un kura iegūta no 2. pantā minētajām vienībām saskaņā ar 66. pantu;

| b) | summas, ko var iegūt no pēciemaksām saskaņā ar 67. pantu trīs gadu laikposmā; un |
| --- | --- |

b)

summas, ko var iegūt no pēciemaksām saskaņā ar 67. pantu trīs gadu laikposmā; un

| c) | ja a) un b) apakšpunktā minētās summas ir nepietiekamas, no summām, ko iegūst no alternatīviem finansējuma avotiem saskaņā ar 69. pantu
  , tostarp minētajā pantā norādītā aizdevumu mehānisma ietvaros
  . |
| --- | --- |

c)

ja a) un b) apakšpunktā minētās summas ir nepietiekamas, no summām, ko iegūst no alternatīviem finansējuma avotiem saskaņā ar 69. pantu
  , tostarp minētajā pantā norādītā aizdevumu mehānisma ietvaros
  .

9.   Ārkārtas apstākļos
  , kas paredzēti Direktīvas [BRRD] 38.(.) pantā
  , papildu finansējumu var meklēt no alternatīviem finansējuma avotiem
  saskaņā ar minēto pantu
  .

▐

10.   Kā alternatīvu vai papildu pasākumu, ja ir izpildīti
  Direktīvas [BRRD] 38. punktā
  minētie nosacījumi
  fonda iemaksām
  , iemaksu var veikt no līdzekļiem, kas gūti no priekšiemaksām saskaņā ar 66. pantu un kas līdz šim vēl nav izmantoti.

▐

12.   Pieņemot lēmumu atsevišķas
  saistības izslēgt no
  5. punktā minēto
  norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanas,
  pienācīgi apsver ▐ faktorus
  , kas paredzēti Direktīvas [BRRD] 38. pantā. ▐

13.   Piemērojot iekšējās rekapitalizācijas instrumentu, Valde veic novērtējumu
  saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 41. pantu
  .

▐

14.   Izslēgšanu saskaņā ar 5. punktu var piemērot vai nu, lai pilnībā izslēgtu saistības no norakstīšanas, vai lai ierobežotu minētajām saistībām piemērotās norakstīšanas apmēru.

15.   Norakstīšanas un konvertācijas pilnvarās ievēro noteikumus par prasījumu prioritāti, kas paredzēti 15. punktā.

16.   Valsts noregulējuma iestāde nekavējoties pārsūta Valdei uzņēmējdarbības reorganizācijas plānu, kas saņemts no saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 47. panta 1. punktu iecelta administratora, pēc iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas.

Divu nedēļu laikā no uzņēmējdarbības reorganizācijas plāna iesniegšanas noregulējuma iestāde sniedz Valdei savu plāna novērtējumu. Viena mēneša laikā no dienas, kad iesniegts uzņēmējdarbības reorganizācijas plāns, Valde novērtē, kāda ir 2. pantā minētās vienības ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas iespēja šā plāna īstenošanas gadījumā. Novērtējumu pabeidz saziņā ar kompetento iestādi.

Ja Valde ir pārliecināta, ka ar plāna palīdzību ir iespējams sasniegt šo mērķi, tā ļauj valsts noregulējuma iestādei apstiprināt plānu saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 47. panta 5. punktu. Ja Valde nav pārliecināta, ka ar plāna palīdzību ir iespējams sasniegt šo mērķi, tā liek valsts noregulējuma iestādei par savām bažām informēt administratoru un pieprasīt administratoram plānu grozīt tā, lai risinātu problemātiskos jautājumus saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 47. panta 6. punktu. To dara saziņā ar kompetento iestādi.

Valsts noregulējuma iestāde grozīto plānu pārsūta Valdei. Valde liek valsts noregulējuma iestādei vienas nedēļas laikā paziņot administratoram, vai tā ir pārliecināta, ka grozītajā plānā tiek risināti paziņojumā minētie problemātiskie jautājumi, vai arī – ir vajadzīgi papildu grozījumi.

25. pants

Valdes veiktā pārraudzība

1.   Valde cieši pārrauga, kā valsts noregulējuma iestādes īsteno noregulējuma shēmu. Tālab valstu noregulējuma iestādes:

| a) | sadarbojās ar Valdi tās pārraudzības pilnvaru īstenošanā; |
| --- | --- |

a)

sadarbojās ar Valdi tās pārraudzības pilnvaru īstenošanā;

| b) | Valdes noteiktos regulāros intervālos sniedz precīzu, uzticamu un pilnīgu informāciju par noregulējuma shēmas īstenošanu, noregulējuma instrumentu piemērošanu un noregulējuma pilnvaru īstenošanu, ko Valde var pieprasīt, tostarp par:






  i) | noregulējamās iestādes, pagaidu iestādes un aktīvu pārvaldības struktūras darbību un finanšu situāciju; |
| --- | --- | --- |

b)

Valdes noteiktos regulāros intervālos sniedz precīzu, uzticamu un pilnīgu informāciju par noregulējuma shēmas īstenošanu, noregulējuma instrumentu piemērošanu un noregulējuma pilnvaru īstenošanu, ko Valde var pieprasīt, tostarp par:

i)

noregulējamās iestādes, pagaidu iestādes un aktīvu pārvaldības struktūras darbību un finanšu situāciju;

| ii) | to, kāds režīms faktiski tiktu piemērots akcionāriem un kreditoriem, ja iestāde tiktu likvidēta saskaņā ar parastajām maksātnespējas procedūrām; |
| --- | --- |

ii)

to, kāds režīms faktiski tiktu piemērots akcionāriem un kreditoriem, ja iestāde tiktu likvidēta saskaņā ar parastajām maksātnespējas procedūrām;

| iii) | jebkādu notiekošu tiesvedību, kas saistīta ar maksātnespējīgu iestāžu aktīvu likvidāciju, apstrīdētiem noregulējuma lēmumiem un vērtējumiem, vai kas saistīta ar kompensācijas pieteikumiem, kurus iesnieguši akcionāri vai kreditori; |
| --- | --- |

iii)

jebkādu notiekošu tiesvedību, kas saistīta ar maksātnespējīgu iestāžu aktīvu likvidāciju, apstrīdētiem noregulējuma lēmumiem un vērtējumiem, vai kas saistīta ar kompensācijas pieteikumiem, kurus iesnieguši akcionāri vai kreditori;

| iv) | vērtētāju, administratoru, grāmatvežu, juristu un citu profesionāļu, kuru palīdzība valsts noregulējuma iestādei var būt nepieciešama, iecelšanu, atcelšanu vai aizstāšanu, un viņu pienākumu izpildi; |
| --- | --- |

iv)

vērtētāju, administratoru, grāmatvežu, juristu un citu profesionāļu, kuru palīdzība valsts noregulējuma iestādei var būt nepieciešama, iecelšanu, atcelšanu vai aizstāšanu, un viņu pienākumu izpildi;

| v) | jebkuru citu jautājumu, ko var nodot Valdei izskatīšanai; |
| --- | --- |

v)

jebkuru citu jautājumu, ko var nodot Valdei izskatīšanai;

| vi) | to, kādā apmērā un kādā veidā tās īsteno valsts noregulējuma iestāžu pilnvaras, kuras minētas Direktīvas [BRRD]
  IV daļas
   V nodaļā; |
| --- | --- |

vi)

to, kādā apmērā un kādā veidā tās īsteno valsts noregulējuma iestāžu pilnvaras, kuras minētas Direktīvas [BRRD]
  IV daļas
   V nodaļā;

| vii) | 24. panta 16. punktā minētā uzņēmējdarbības reorganizācijas plāna ekonomisko dzīvotspēju, izpildāmību un īstenošanu. |
| --- | --- |

vii)

24. panta 16. punktā minētā uzņēmējdarbības reorganizācijas plāna ekonomisko dzīvotspēju, izpildāmību un īstenošanu.

Valsts noregulējuma iestādes iesniedz Valdei galīgo ziņojumu par noregulējuma shēmas īstenošanu.

2.   Balstoties uz sniegto informāciju, Valde var sniegt norādījumus valsts noregulējuma iestādēm par jebkuru noregulējuma shēmas izpildes aspektu, un jo īpaši par elementiem, kas minēti 20. pantā, un noregulējuma pilnvaru īstenošanu.

3.   Ja tas ir nepieciešams noregulējuma mērķu sasniegšanai, Komisija pēc Valdes ieteikuma ▐var pārskatīt savu lēmumu par noregulējuma satvaru un veikt atbilstošus grozījumus.

26. pants

Noregulējuma lēmumu īstenošana

1.   Valsts noregulējuma iestādes veic nepieciešamās darbības, lai īstenotu 16. panta 8. punktā minēto noregulējuma lēmumu, jo īpaši kontrolējot 2. pantā minētās vienības, veicot nepieciešamos pasākumus saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 64. pantu un nodrošinot, ka ir ievēroti Direktīvā [BRRD] paredzētie aizsardzības pasākumi. Valsts noregulējuma iestādes īsteno visus lēmumus, kurus tām adresējusi Valde.

Šajā nolūkā tās
  saskaņā ar šo regulu
  izmanto savas pilnvaras, kas paredzētas valsts tiesību aktos, ar kuriem transponēta Direktīva [BRRD], un ievērojot valsts tiesību aktos paredzētos nosacījumus. Valsts noregulējuma iestādes pilnībā informē Valdi par šo pilnvaru izmantošanu. Visas to veiktās darbības atbilst 16. panta 8. punktā minētajam lēmumam.

2.   Ja valsts noregulējuma iestāde nav piemērojusi 16. pantā minēto lēmumu vai ir piemērojusi to veidā, ar kuru nav sasniegti šajā regulā paredzētie noregulējuma mērķi, Valdei ir pilnvaras
  tieši
  likt iestādei, kuras noregulējums tiek veikts:

| a) | ▐ pārvest citai juridiskai personai iestādes, kuras noregulējums tiek veikts, konkrētas tiesības, aktīvus vai saistības; |
| --- | --- |

a)

▐ pārvest citai juridiskai personai iestādes, kuras noregulējums tiek veikts, konkrētas tiesības, aktīvus vai saistības;

| b) | ▐ 18. pantā minētajos apstākļos pieprasīt norakstīt vai konvertēt jebkurus parāda instrumentus, kuros iekļauti līgumtiesiski noteikumi par konvertāciju. |
| --- | --- |

b)

▐ 18. pantā minētajos apstākļos pieprasīt norakstīt vai konvertēt jebkurus parāda instrumentus, kuros iekļauti līgumtiesiski noteikumi par konvertāciju.

Valdei ir arī tiesības tieši īstenot jebkuras citas pilnvaras, kas paredzētas Direktīvā [BRRD].

3.   Iestāde, kuras noregulējums tiek veikts, izpilda jebkuru lēmumu, kas minēts 2. punktā. Šie lēmumi ir prioritāri pār valsts iestāžu iepriekš pieņemtiem lēmumiem par to pašu jautājumu.

4.   Veicot pasākumus saistībā ar jautājumiem, uz kuriem attiecas saskaņā ar 2. punktu pieņemts lēmums, valsts iestādes ievēro šo lēmumu.

4. nodaļa

Sadarbība

27. pants

Sadarbības pienākums

1.   Valde informē Komisiju par visām darbībām, ko tā veic noregulējuma sagatavošanai. Attiecībā uz jebkādu informāciju, kas saņemta no Valdes, Komisijas locekļi un Komisijas personāls ir pakļauti noteikumiem par dienesta noslēpumu, kas noteikti 79. pantā.

2.   Veicot savus pienākumus, kas izriet no šīs regulas, Valde, Komisija, ▐ kompetentās iestādes un noregulējuma iestādes cieši sadarbojas
  it īpaši noregulējuma plānošanas, agrīnas intervences un noregulējuma posmā saskaņā ar 7. līdz 26. pantu
  .
  Tās cita citai
  sniedz visu informāciju, kas nepieciešama to uzdevumu izpildei.

▐

4.   Regulas nolūkos, ja ECB uzaicina Valdes
  izpilddirektoru kā novērotāju
  piedalīties ECB Uzraudzības valdē, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 19. pantu, Valde
  dalībai var norīkot
  citu pārstāvi.

5.   Šīs regulas nolūkos Valde ieceļ pārstāvi, kas piedalās Eiropas Banku iestādes Noregulējuma komitejā, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 113. pantu.

6.   Valde cieši sadarbojas ar Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI), Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM)
  un jebkuru līdzvērtīgu nākotnes Eiropas vienību
  , jo īpaši, ja EFSI,
  ▐
  ESM
  vai jebkura līdzvērtīga nākotnes Eiropas vienība
  ir piešķīruši vai ir ticams, ka piešķirs, tiešu vai netiešu finanšu palīdzību vienībām, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajā dalībvalstī, jo īpaši 24. panta 9. punktā minētajos ārkārtas apstākļos.

7.   Valde un ECB noslēdz saprašanās memorandu, kurā pamatvilcienos apraksta savu sadarbību, pamatojoties uz 2. punktu. Memorandu regulāri pārskata un publicē, pienācīgi ievērojot konfidenciālas informācijas apstrādes principus.

7.a
     
  Valde un neiesaistīto dalībvalstu noregulējuma iestādes pieņem saprašanās memorandu, kurā vispārīgi apraksta, kā tās savstarpēji sadarbosies Direktīvā [BRRD] minēto uzdevumu izpildē.

Neskarot pirmo daļu, Valde noslēdz saprašanās memorandu ar noregulējuma iestādi katrā neiesaistītā dalībvalstī, kurā ir vismaz vienas globāli sistēmiski nozīmīgas iestādes mītnes vieta, kas identificēta saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu.

Katru memorandu regulāri pārskata un publicē, attiecīgi apstrādājot konfidenciālu informāciju.

28. pants

Informācijas apmaiņa VNM

1.   Gan uz Valdi, gan valsts noregulējuma iestādēm attiecas lojālas sadarbības pienākums un informācijas apmaiņas pienākums.

2.   Valde sniedz Komisijai jebkādu informāciju, kas attiecas uz tās pienākumu izpildi saskaņā ar šo regulu un attiecīgajā gadījumā – LESD 107. pantu.

29. pants

Sadarbība VNM ietvaros un attieksme pret grupām

Direktīvas [BRRD] 12. panta 4., 5., 6. punkts un 15. punkts, kā arī 80. līdz 83. pants nav piemērojams attiecībām starp iesaistīto dalībvalstu valsts noregulējuma iestādēm. Tā vietā ir piemērojami attiecīgie šīs regulas noteikumi.

30. pants

Sadarbība ar neiesaistītajām dalībvalstīm

Ja grupā ir vienības, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs, kā arī neiesaistītajās dalībvalstīs, neskarot ▐ šo regulu, Valde pārstāv iesaistītās dalībvalsts valsts noregulējuma iestādes, veicot sadarbību ar neiesaistītajām dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 7., 8., 11., 12., 15., 50., 80. līdz 83. pantu.

31. pants

Sadarbība ar trešo valstu iestādēm

Komisijai un Valdei katrai savu pienākumu ietvaros ir ekskluzīvas tiesības iesaistīto dalībvalstu valsts noregulējuma iestāžu vārdā noslēgt nesaistošas sadarbības vienošanās, kas minētas Direktīvas [BRRD] 88. panta 4. punktā, un tās paziņo šādas vienošanās saskaņā ar minētā panta 6. punktu.

5. nodaļa

Izmeklēšanas pilnvaras

32. pants

Informācijas pieprasījumi

1.   Lai veiktu uzdevumus, kas minēti
  šajā regulā
  , Valde var tieši vai ar valsts noregulējuma iestāžu starpniecību,
  pilnībā izmantojot visu ECB vai valsts kompetentajām iestādēm pieejamo informāciju,
  pieprasīt sniegt visu informāciju, kas ir nepieciešama to uzdevumu veikšanai, kuri tai piešķirti ar šo regulu, šādām juridiskām vai fiziskām personām:

| a) | vienībām, kas minētas 2. pantā; |
| --- | --- |

a)

vienībām, kas minētas 2. pantā;

| b) | 2. punktā minēto vienību darbiniekiem; |
| --- | --- |

b)

2. punktā minēto vienību darbiniekiem;

| c) | trešām personām, ar kurām 2. pantā minētās vienības ir slēgušas ārpakalpojumu līgumus par funkcijām vai darbībām. |
| --- | --- |

c)

trešām personām, ar kurām 2. pantā minētās vienības ir slēgušas ārpakalpojumu līgumus par funkcijām vai darbībām.

2.   Vienības ▐ un ▐ personas, kas minētas ▐ 1. punktā, sniedz saskaņā ar 1. punktu pieprasīto informāciju. Noteikumi par dienesta noslēpumu nevar atbrīvot šīs vienības un personas no pienākuma sniegt šādu informāciju. Pieprasītās informācijas sniegšana nav uzskatāma par dienesta noslēpuma pārkāpumu.

3.   Ja Valde iegūst informāciju tieši no šādām vienībām un personām, tā dara šo informāciju pieejamu attiecīgajām valsts noregulējuma iestādēm.

4.   Valdei pastāvīgi ir pieejama jebkāda informācija
  , kas nepieciešama funkciju izpildei saskaņā ar šo regulu, jo īpaši informācija
  par kapitālu, likviditāti, aktīviem un saistībām, kuras attiecas uz jebkuru iestādi, kas pakļauta tās noregulējuma pilnvarām▐.

5.   Valde, kompetentās iestādes un valsts noregulējuma iestādes var sagatavot saprašanās memorandu, kurā iekļauta procedūra informācijas apmaiņas nolūkiem.
  Informācijas apmaiņu starp Valdi, kompetentajām iestādēm un valsts noregulējuma iestādēm neuzskata par dienesta noslēpuma pārkāpumu.

6.   Kompetentās iestādes, ieskaitot ECB, ja piemērojams, un valsts noregulējuma iestādes sadarbojas ar Valdi, lai pārbaudītu, vai jau ir daļēji vai pilnībā pieejama visa pieprasītā informācija. Ja minētā informācija ir pieejama, kompetentās iestādes, ieskaitot ECB, ja piemērojams, vai valsts noregulējuma iestādes sniedz šo informāciju noregulējuma iestādēm.

33. pants

Vispārējas izmeklēšanas

1.   Lai izpildītu
  šajā regulā
  minētos uzdevumus un ievērojot visus citus attiecīgajos Savienības tiesību aktos paredzētos nosacījumus, Valde var veikt visas vajadzīgās izmeklēšanas attiecībā uz jebkuru 32. panta 1. punktā minēto personu, kas veic uzņēmējdarbību vai atrodas kādā no iesaistītajām dalībvalstīm.

Šajā nolūkā Valdei ir tiesības:

| a) | pieprasīt iesniegt dokumentus; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt iesniegt dokumentus;

| b) | pārbaudīt 32. panta 1. punktā minēto personu grāmatvedību un lietvedību un iegūt šādas grāmatvedības un lietvedības kopijas vai izrakstus; |
| --- | --- |

b)

pārbaudīt 32. panta 1. punktā minēto personu grāmatvedību un lietvedību un iegūt šādas grāmatvedības un lietvedības kopijas vai izrakstus;

| c) | saņemt mutiskus vai rakstiskus paskaidrojumus no visām 32. panta 1. punktā minētajām personām vai to pārstāvjiem vai darbiniekiem; |
| --- | --- |

c)

saņemt mutiskus vai rakstiskus paskaidrojumus no visām 32. panta 1. punktā minētajām personām vai to pārstāvjiem vai darbiniekiem;

| d) | iztaujāt jebkuru citu personu, kas piekrīt iztaujāšanai, lai savāktu informāciju, kas saistīta ar izmeklēšanas priekšmetu. |
| --- | --- |

d)

iztaujāt jebkuru citu personu, kas piekrīt iztaujāšanai, lai savāktu informāciju, kas saistīta ar izmeklēšanas priekšmetu.

2.   Personas, kas minētas 32. panta 1. punktā, ir pakļautas izmeklēšanai, kas sākta, pamatojoties uz Valdes lēmumu.

Ja persona kavē izmeklēšanas gaitu, valsts noregulējuma iestāde iesaistītajā dalībvalstī, kurā atrodas attiecīgās telpas, saskaņā ar valsts tiesību aktiem sniedz vajadzīgo palīdzību, tostarp atvieglo Valdei pieeju tādas juridiskās personas uzņēmējdarbības telpām, kas minēta 32. panta 1. punktā, nolūkā īstenot minētās tiesības.

34. pants

Pārbaudes uz vietas

1.   Lai izpildītu
  šajā regulā
  minētos uzdevumus un ievērojot citus attiecīgos Savienības tiesību aktos paredzētos nosacījumus, Valde, iepriekš paziņojot attiecīgajām valsts noregulējuma iestādēm
  un kompetentajām iestādēm
  , var veikt visas vajadzīgās pārbaudes uz vietas jebkuras 32. panta 1. punktā minētās juridiskās personas uzņēmējdarbības telpās.
  Turklāt pirms 11. pantā minēto pilnvaru īstenošanas Valde apspriežas ar kompetento iestādi.
  Ja tas nepieciešams pārbaudes pienācīgai veikšanai un efektivitātei, Valde var veikt pārbaudi uz vietas, par to iepriekš nepaziņojot minētajām juridiskajām personām.

2.   Valdes amatpersonas un citas personas, ko Valde pilnvarojusi veikt pārbaudi uz vietas, drīkst iekļūt to juridisko personu uzņēmējdarbības telpās un teritorijā, uz kurām attiecas, pamatojoties uz
  33. panta 2. punktu
  , pieņemtais Valdes lēmums par izmeklēšanu, un tām ir visas
  33 panta 1. punktā
  paredzētās pilnvaras.

3.   Juridiskās personas, kas minētas 32. panta 1. punktā, ir pakļautas pārbaudēm uz vietas, pamatojoties uz Valdes lēmumu.

4.   Amatpersonas un citas pavadošās personas, kuras pilnvarojusi vai iecēlusi tās dalībvalsts valsts noregulējuma iestāde, kuras teritorijā pārbaude jāveic, sniedz aktīvu palīdzību Valdes amatpersonām un citām Valdes pilnvarotām personām, un Valde uzrauga un koordinē to. Šajā nolūkā tām ir 2. punktā minētās pilnvaras. Iesaistītās dalībvalsts valsts noregulējuma iestādes amatpersonām arī ir tiesības piedalīties pārbaudēs uz vietas.

5.   Ja Valdes amatpersonas un citas Valdes pilnvarotas vai ieceltas pavadošās personas konstatē, ka persona pretojas pārbaudei, kuras veikšana uzdota saskaņā ar 1. punktu, attiecīgās iesaistītās dalībvalsts valsts noregulējuma iestāde sniedz tām nepieciešamo palīdzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Ciktāl tas nepieciešams pārbaudes veikšanai, šī palīdzība ietver uzņēmējdarbības telpu un uzskaites žurnālu vai reģistru aizzīmogošanu. Ja attiecīgajai valsts noregulējuma iestādei šādu pilnvaru nav, tā izmanto savas pilnvaras lūgt nepieciešamo citu ▐ valsts iestāžu ▐ palīdzību.

35. pants

Tiesu iestādes atļauja

1.   Ja 34. panta 1. un 2. punktā paredzētajām pārbaudēm uz vietas vai 34. panta 5. punktā noteiktajai palīdzībai saskaņā ar valsts noteikumiem ir vajadzīga tiesu iestādes atļauja, tāda atļauja tiek pieprasīta.

2.   Ja tiek pieprasīta 1. punktā minētā atļauja, valsts tiesu iestāde
  ātri un nekavējoties
  pārbauda Valdes lēmuma autentiskumu un to, vai paredzētie piespiedu līdzekļi nav ne patvaļīgi, ne pārmērīgi, ņemot vērā pārbaudes priekšmetu. Pārbaudot piespiedu līdzekļu samērīgumu, valsts tiesu iestāde var lūgt Valdi sniegt sīkākus paskaidrojumus, jo īpaši attiecībā uz iemesliem, kas Valdei radījuši pamatu aizdomām, ka ir pārkāpti 26. pantā minētie tiesību akti, un uz iespējamā pārkāpuma smagumu, un par tās personas iesaistes būtību, uz kuru attiecas piespiedu līdzekļi. Tomēr valsts tiesu iestāde neizskata izmeklēšanas nepieciešamību un nepieprasa tai sniegt Valdei lietas materiālos iekļauto informāciju. Valdes lēmuma likumīgumu pārbauda vienīgi Eiropas Savienības Tiesa.

6. nodaļa

Sankcijas

36. pants

Pilnvaras uzlikt administratīvos sodus

1.   Ja Valde uzskata, ka 2. pantā minētā vienība tīši vai aiz neuzmanības ir izdarījusi vienu no 2. punktā minētajiem pārkāpumiem, Valde liek valsts noregulējuma iestādei attiecīgajai 2. pantā minētajai vienībai piemērot
  administratīvu sodu
  saskaņā ar Direktīvu [BRRD].

Šādas vienības pārkāpums tiek uzskatīts par tīšu pārkāpumu, ja pastāv objektīvi apstākļi, kuri pierāda, ka vienība vai tās augstākā vadība, izdarot pārkāpumu, ir rīkojusies apzināti.

2.   
  Administratīvus sodus
  2. pantā minētajām vienībām var piemērot par šādiem pārkāpumiem:

| a) | ja tās nesniedz informāciju, kas pieprasīta saskaņā ar 32. pantu; |
| --- | --- |

a)

ja tās nesniedz informāciju, kas pieprasīta saskaņā ar 32. pantu;

| b) | ja tās nepakļaujas vispārējai izmeklēšanai saskaņā ar 33. pantu vai pārbaudei uz vietas
  saskaņā ar 34. pantu
  ; |
| --- | --- |

b)

ja tās nepakļaujas vispārējai izmeklēšanai saskaņā ar 33. pantu vai pārbaudei uz vietas
  saskaņā ar 34. pantu
  ;

| c) | ja tās neveic iemaksas fondā saskaņā ar 66. vai 67. pantu; |
| --- | --- |

c)

ja tās neveic iemaksas fondā saskaņā ar 66. vai 67. pantu;

| d) | ja tās neizpilda lēmumu, kuru Valde tām adresējusi saskaņā ar
  26. pantu
  . |
| --- | --- |

d)

ja tās neizpilda lēmumu, kuru Valde tām adresējusi saskaņā ar
  26. pantu
  .

3.   Valsts noregulējuma iestādes publisko
  administratīvos sodus
  , kas
  piemēroti
  saskaņā ar 1. punktu. Ja publiskošana var radīt nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām pusēm, valsts noregulējuma iestādes publisko
  sodus
  , neatklājot pušu identitāti.

4.   Valde nolūkā izveidot konsekventu, efektīvu un iedarbīgu izpildes praksi un nodrošināt vienotu, vienveidīgu un konsekventu šās regulas piemērošanu, izdod vadlīnijas par
  administratīvo sodu
  un periodisku soda maksājumu piemērošanu, kuras adresētas valsts noregulējuma iestādēm.

37. pants

Periodiski soda maksājumi

1.   Valde liek attiecīgajai valsts noregulējuma iestādei piemērot periodisku soda maksājumu attiecīgajai 2. pantā minētajai vienībai, ▐ lai panāktu, ka:

| a) | vienība, kas minēta 2. pantā,
  ievēro lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 32. pantu; |
| --- | --- |

a)

vienība, kas minēta 2. pantā,
  ievēro lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 32. pantu;

| b) | regulas 32. panta 1. punktā minētā persona iesniedz pilnīgu informāciju, kas pieprasīta ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto pantu; |
| --- | --- |

b)

regulas 32. panta 1. punktā minētā persona iesniedz pilnīgu informāciju, kas pieprasīta ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto pantu;

| c) | regulas 33. panta 1. punktā minētā persona pakļaujas izmeklēšanai un jo īpaši uzrāda visu lietvedību, datus, procedūras vai jebkurus citus pieprasītos materiālus, papildina un izlabo citu informāciju, kura sniegta izmeklēšanā, kas sākta ar atbilstīgi minētajam pantam pieņemtu lēmumu; |
| --- | --- |

c)

regulas 33. panta 1. punktā minētā persona pakļaujas izmeklēšanai un jo īpaši uzrāda visu lietvedību, datus, procedūras vai jebkurus citus pieprasītos materiālus, papildina un izlabo citu informāciju, kura sniegta izmeklēšanā, kas sākta ar atbilstīgi minētajam pantam pieņemtu lēmumu;

| d) | 34. panta 1. punktā minētā persona pakļaujas pārbaudei uz vietas, kas pieprasīta ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto pantu. |
| --- | --- |

d)

34. panta 1. punktā minētā persona pakļaujas pārbaudei uz vietas, kas pieprasīta ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto pantu.

2.   Periodiskais soda maksājums ir iedarbīgs un samērīgs. Periodisko soda maksājumu piemēro par katru kavējuma dienu, līdz
  vienība, kas minēta 2. pantā,
  vai attiecīgā persona izpilda attiecīgo 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minēto lēmumu.

3.   Periodisko soda maksājumu var piemērot laikposmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus.

III DAĻA

INSTITUCIONĀLĀ SISTĒMA

I SADAĻA

VALDE

38. pants

Juridiskais statuss

1.   Ar šo tiek izveidota Vienotā noregulējuma valde. Valde ir Eiropas Savienības aģentūra ar īpašu struktūru, kas atbilst tās uzdevumiem. Tai ir juridiskas personas statuss.

2.   Valdei katrā dalībvalstī ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķirta juridiskām personām. Valde jo īpaši var iegādāties vai atsavināt kustamu vai nekustamu īpašumu un būt puse tiesas procesā.

3.   Valdi pārstāv tās izpilddirektors.

39. pants

Sastāvs

1.   Valde sastāv no:

| a) | izpilddirektora
  ar balsstiesībām
  ; |
| --- | --- |

a)

izpilddirektora
  ar balsstiesībām
  ;

| b) | izpilddirektora vietnieka
  ar balsstiesībām
  ; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektora vietnieka
  ar balsstiesībām
  ;

| c) | Komisijas iecelta locekļa
  ar balsstiesībām
  ; |
| --- | --- |

c)

Komisijas iecelta locekļa
  ar balsstiesībām
  ;

| d) | ECB iecelta locekļa
  ar balsstiesībām
  ; |
| --- | --- |

d)

ECB iecelta locekļa
  ar balsstiesībām
  ;

| e) | locekļiem, kurus iecēlusi katra iesaistītā dalībvalsts un kuri pārstāv valsts noregulējuma iestādes
  , ar balsstiesībām saskaņā ar 48. un 51. pantu
  ; |
| --- | --- |

e)

locekļiem, kurus iecēlusi katra iesaistītā dalībvalsts un kuri pārstāv valsts noregulējuma iestādes
  , ar balsstiesībām saskaņā ar 48. un 51. pantu
  ;

| ea) | EBI iecelta locekļa, kas piedalās kā novērotājs, bez balsstiesībām. |
| --- | --- |

ea)

EBI iecelta locekļa, kas piedalās kā novērotājs, bez balsstiesībām.

2.   Izpilddirektora, izpilddirektora vietnieka un Komisijas un ECB iecelto Valdes locekļu amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Ievērojot
  52. panta 6. punktu
  , šis pilnvaru termiņš nav pagarināms.

3.   Valdes administratīvā un pārvaldības struktūra ietver:

| a) | Valdes plenārsesiju, kas pilda
  46. pantā
  izklāstītos uzdevumus |
| --- | --- |

a)

Valdes plenārsesiju, kas pilda
  46. pantā
  izklāstītos uzdevumus

| b) | Valdes izpildsesiju, kas pilda
  50. pantā
  izklāstītos uzdevumus; |
| --- | --- |

b)

Valdes izpildsesiju, kas pilda
  50. pantā
  izklāstītos uzdevumus;

| c) | izpilddirektoru, kurš veic
  52. pantā
  noteiktos uzdevumus. |
| --- | --- |

c)

izpilddirektoru, kurš veic
  52. pantā
  noteiktos uzdevumus.

40. pants

Savienības tiesību aktu ievērošana

Valde rīkojas, ievērojot Savienības tiesību aktus, jo īpaši Komisijas lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu.

41. pants

Pārskatatbildība

1.   Valde saskaņā ar šajā pantā noteikto ir pārskatatbildīga Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai par šīs regulas īstenošanu saskaņā ar 2. līdz 8. punktu.

2.   Valde katru gadu sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Eiropas Savienības Revīzijas palātai par uzdevumu izpildi, kas tai uzticēti ar šo regulu.
  Ievērojot dienesta noslēpuma prasības, šo ziņojumu publicē Valdes tīmekļa vietnē.

3.   Izpilddirektors publiski iepazīstina Eiropas Parlamentu un Padomi ar minēto ziņojumu.

4.   Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma, izpilddirektors piedalās kompetento parlamenta komiteju rīkotā uzklausīšanā par tā noregulējuma darbību veikšanu.
  Uzklausīšanu rīko vismaz reizi gadā.

4a.
     
  Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma, izpilddirektora vietnieks piedalās Eiropas Parlamenta kompetento komiteju rīkotā uzklausīšanā par tā noregulējuma darbību veikšanu.

5.   Pēc Padomes pieprasījuma Padome var uzklausīt izpilddirektoru par tā noregulējuma darbību veikšanu.

6.   Valde mutiski vai rakstveidā atbild uz jautājumiem, ko tai ir adresējis Eiropas Parlaments vai Padome, ievērojot savas iekšējās procedūras
  , cik drīz vien iespējams un jebkurā gadījumā piecu nedēļu laikā pēc nosūtīšanas
  .

7.
     
  Pēc pieprasījuma izpilddirektors veic konfidenciālas mutiskas pārrunas aiz slēgtām durvīm ar Eiropas Parlamenta kompetento komiteju priekšsēdētājiem un priekšsēdētāja vietniekiem, ja šādas diskusijas ir nepieciešamas Līgumā noteikto Eiropas Parlamenta pilnvaru īstenošanai. Eiropas Parlaments un Valde noslēdz nolīgumu par šādu diskusiju organizēšanas detalizētu kārtību, lai nodrošinātu pilnīgu konfidencialitāti atbilstoši konfidencialitātes pienākumiem, kas saskaņā ar šo regulu un Direktīvas [BRRD] 76. pantu uzlikti Valdei, kura darbojas kā valsts noregulējuma iestāde saskaņā ar šīs regulas 5. pantu.

8.   Parlamenta veiktu izmeklēšanu laikā Valde sadarbojas ar Parlamentu, ievērojot LESD. Valde un Eiropas Parlaments līdz
  2015. gada 1. martam
  slēdz atbilstīgas vienošanās par praktisko kārtību demokrātiskās pārskatatbildības īstenošanai un ar šo regulu Valdei uzticēto uzdevumu izpildes uzraudzībai. Šīs vienošanās cita starpā attiecas uz informācijas pieejamību, sadarbību izmeklēšanas jomā un informāciju par izpilddirektora
  un izpilddirektora vietnieka
  atlases procedūru.
  Minēto vienošanos darbības joma ir tāda pati kā Eiropas Parlamenta un ECB Iestāžu nolīgumam (IN), kas noslēgts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 20. panta 9. punktu.

Šīs vienošanās ietver norunu starp Valdi un Eiropas Parlamentu par principiem un procedūrām, kas attiecas uz klasifikāciju, nosūtīšanu Parlamentam un aizkavētu citas konfidenciālas informācijas publiskošanu, uz kuru neattiecas IIA, kas noslēgts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 20. panta 9. punktu.

42. pants

Valsts parlamenti

-1.
     
  Iesniedzot 41. panta 2. punktā paredzēto ziņojumu, Valde vienlaikus šo ziņojumu tiešā veidā nosūta iesaistīto dalībvalstu parlamentiem.

Valstu parlamenti var iesniegt Valdei pamatotas piezīmes par šo ziņojumu.

1.   Valdes specifisko uzdevumu dēļ iesaistīto dalībvalstu parlamenti, izmantojot savas procedūras, var lūgt rakstisku Valdes atbildi uz jebkuru piezīmi vai jautājumu, kuru tie iesnieguši Valdei saistībā ar Valdes pienākumiem atbilstoši šai regulai.

2.   Iesaistītās dalībvalsts parlaments var uzaicināt izpilddirektoru kopā ar valsts noregulējuma iestādes pārstāvi piedalīties viedokļu apmaiņā par
  2. pantā minēto vienību
  noregulējumu minētajā dalībvalstī.

3.   Šī regula neskar valsts noregulējuma iestāžu pārskatatbildību valsts parlamentiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem attiecībā uz uzdevumu veikšanu, kuri ar šo regulu nav piešķirti Valdei vai Komisijai.

43. pants

Neatkarība

1.   Veicot uzdevumus, kas tām uzticēti saskaņā ar šo regulu, Valde un valsts noregulējuma iestādes rīkojas neatkarīgi un vispārējās interesēs.

2.   Valdes locekļi, kas minēti
  39. panta 2. punktā
  , rīkojas neatkarīgi un objektīvi visas Savienības interesēs un nelūdz vai nepieņem Savienības iestāžu vai struktūru, nevienas dalībvalsts valdības vai citas publiskas vai privātas struktūras norādījumus.

43.a pants

Vispārīgie principi, kas attiecas uz Valdi

Valdei piemēro šādus principus:

| a) | tā rīkojas neatkarīgi saskaņā ar 43. pantu; |
| --- | --- |

a)

tā rīkojas neatkarīgi saskaņā ar 43. pantu;

| b) | tās locekļi ir pietiekami kompetenti banku pārstrukturēšanas un maksātnespējas jautājumā; |
| --- | --- |

b)

tās locekļi ir pietiekami kompetenti banku pārstrukturēšanas un maksātnespējas jautājumā;

| c) | tā spēj risināt jautājumus, kas skar lielas banku grupas; |
| --- | --- |

c)

tā spēj risināt jautājumus, kas skar lielas banku grupas;

| d) | tā spēj rīkoties ātri un neatkarīgi; |
| --- | --- |

d)

tā spēj rīkoties ātri un neatkarīgi;

| e) | tā nodrošina, lai tiktu pienācīgi ņemta vērā valsts, Savienības un iekšējā tirgus finansiālā stabilitāte, un |
| --- | --- |

e)

tā nodrošina, lai tiktu pienācīgi ņemta vērā valsts, Savienības un iekšējā tirgus finansiālā stabilitāte, un

| f) | tā ir pārskatatbildīga Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar 41. pantu. |
| --- | --- |

f)

tā ir pārskatatbildīga Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar 41. pantu.

44. pants

Mītne

Valdes mītne ir Briselē, Beļģijā.

II SADAĻA

VALDES PLENĀRSESIJA

45. pants

Dalība plenārsesijā

Valdes plenārsesijā piedalās visi tās locekļi.

46. pants

Uzdevumi

1.   Valde plenārsesijā:

| a) | līdz katra gada 30. novembrim pieņem Valdes gada darba programmu nākamajam gadam▐, balstoties uz izpilddirektora priekšlikumu, un informācijas nolūkos nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ECB;
  tās īstenošanu uzrauga un kontrolē Valde savā plenārsēdē; |
| --- | --- |

a)

līdz katra gada 30. novembrim pieņem Valdes gada darba programmu nākamajam gadam▐, balstoties uz izpilddirektora priekšlikumu, un informācijas nolūkos nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ECB;
  tās īstenošanu uzrauga un kontrolē Valde savā plenārsēdē;

| b) | pieņem
  , uzrauga un kontrolē
  Valdes gada budžetu saskaņā ar
  58. panta 2. punktu
  ; |
| --- | --- |

b)

pieņem
  , uzrauga un kontrolē
  Valdes gada budžetu saskaņā ar
  58. panta 2. punktu
  ;

| ba) | izdod atzinumus un ieteikumus par 52. panta 2. punkta g) apakšpunktā minēto izpilddirektora ziņojuma projektu; |
| --- | --- |

ba)

izdod atzinumus un ieteikumus par 52. panta 2. punkta g) apakšpunktā minēto izpilddirektora ziņojuma projektu;

| c) | lemj par brīvprātīgu aizņemšanos starp finansēšanas mehānismiem saskaņā ar 68. pantu, valstu finansēšanas mehānismu savstarpēju izmantošanu saskaņā ar 72. pantu un aizdevumiem noguldījumu garantiju sistēmai saskaņā ar
  73. panta 4. punktu
  ; |
| --- | --- |

c)

lemj par brīvprātīgu aizņemšanos starp finansēšanas mehānismiem saskaņā ar 68. pantu, valstu finansēšanas mehānismu savstarpēju izmantošanu saskaņā ar 72. pantu un aizdevumiem noguldījumu garantiju sistēmai saskaņā ar
  73. panta 4. punktu
  ;

| d) | pieņem gada darbības ziņojumu par Valdes darbību, kas minēts
  41. pantā
  ; šajā ziņojumā iekļauj detalizētu skaidrojumus par budžeta izpildi; |
| --- | --- |

d)

pieņem gada darbības ziņojumu par Valdes darbību, kas minēts
  41. pantā
  ; šajā ziņojumā iekļauj detalizētu skaidrojumus par budžeta izpildi;

| e) | saskaņā ar 61. pantu pieņem Valdei piemērojamos finanšu noteikumus; |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar 61. pantu pieņem Valdei piemērojamos finanšu noteikumus;

| f) | pieņem krāpšanas apkarošanas stratēģiju, kas ir samērīga ar krāpšanas riskiem, ņemot vērā īstenojamo pasākumu izmaksas un ieguvumus; |
| --- | --- |

f)

pieņem krāpšanas apkarošanas stratēģiju, kas ir samērīga ar krāpšanas riskiem, ņemot vērā īstenojamo pasākumu izmaksas un ieguvumus;

| g) | pieņem noteikumus interešu konflikta novēršanai un pārvaldībai attiecībā uz tās locekļiem; |
| --- | --- |

g)

pieņem noteikumus interešu konflikta novēršanai un pārvaldībai attiecībā uz tās locekļiem;

| h) | pieņem savu reglamentu; |
| --- | --- |

h)

pieņem savu reglamentu;

| i) | saskaņā ar 2. punktu attiecībā uz Valdes personālu īsteno pilnvaras, kas Civildienesta noteikumos piešķirtas iecēlējinstitūcijai, un kas pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā piešķirtas iestādei, kura pilnvarota slēgt darba līgumu (“iecēlējinstitūcijas pilnvaras”); |
| --- | --- |

i)

saskaņā ar 2. punktu attiecībā uz Valdes personālu īsteno pilnvaras, kas Civildienesta noteikumos piešķirtas iecēlējinstitūcijai, un kas pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā piešķirtas iestādei, kura pilnvarota slēgt darba līgumu (“iecēlējinstitūcijas pilnvaras”);

| j) | pieņem piemērotus īstenošanas noteikumus, lai īstenotu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu; |
| --- | --- |

j)

pieņem piemērotus īstenošanas noteikumus, lai īstenotu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu;

| k) | saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību ieceļ grāmatvedi, kas, pildot savus uzdevumus, ir funkcionāli neatkarīgs; |
| --- | --- |

k)

saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību ieceļ grāmatvedi, kas, pildot savus uzdevumus, ir funkcionāli neatkarīgs;

| l) | nodrošina pienācīgu reaģēšanu uz konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem un novērtējumiem, kā arī no Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veiktas izmeklēšanas; |
| --- | --- |

l)

nodrošina pienācīgu reaģēšanu uz konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem un novērtējumiem, kā arī no Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veiktas izmeklēšanas;

| m) | pieņem visus lēmumus par Valdes iekšējo struktūru izveidi un, ja nepieciešams, par to izmaiņām. |
| --- | --- |

m)

pieņem visus lēmumus par Valdes iekšējo struktūru izveidi un, ja nepieciešams, par to izmaiņām.

2.   Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu Valde plenārsesijā pieņem lēmumu, kas pamatots ar Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. pantu, attiecīgās iecēlējinstitūcijas pilnvaras deleģējot izpilddirektoram un definējot nosacījumus šāda pilnvaru deleģējuma apturēšanai. Izpilddirektors ir pilnvarots minētās pilnvaras pastarpināti deleģēt tālāk.

Īpašu izņēmuma apstākļu dēļ Valde var ar lēmumu plenārsesijā uz laiku apturēt iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējumu izpilddirektoram un izpilddirektora pastarpināti deleģētās pilnvaras un izpildīt tās pati vai deleģēt tās kādam no saviem locekļiem vai personāla loceklim, kas nav izpilddirektors.

47. pants

Valdes plenārsesijas sanāksme

1.   Izpilddirektors sasauc Valdes plenārsesijas sanāksmes.

2.   Valde plenārsesijā rīko vismaz divas kārtējās sanāksmes gadā. Papildus tam tā sanāk arī pēc izpilddirektora iniciatīvas, Komisijas pieprasījuma vai vismaz trešās daļas locekļu pieprasījuma.

3.   Valde plenārsesijā var aicināt sanāksmēs piedalīties novērotājus ad hoc kārtībā.
  Jo īpaši Valde pēc pieprasījuma var uzaicināt kā novērotāju piedalīties ESM pārstāvi.

4.   Valde nodrošina Valdes plenārsesijas sekretariātu.

48. pants

Lēmumu pieņemšana

1.   Valde plenārsesijā pieņem lēmumus ar tās locekļu vienkāršu balsu vairākumu
  , kā minēts 39. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā
  . Tomēr lēmumi, kas minēti
  46. panta 1. punkta
  c) apakšpunktā, tiek pieņemti ar tās locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu.

2.   Izpilddirektors piedalās balsošanā.

3.   Valde pieņem un dara pieejamu atklātībai savu reglamentu. Reglamentā nosaka sīki izklāstītu balsošanas kārtību, jo īpaši nosacījumus, saskaņā ar kuriem kāds no locekļiem var darboties cita locekļa vārdā, un vajadzības gadījumā – visus noteikumus, kas saistīti ar kvorumu.

III SADAĻA

VALDES IZPILDSESIJA

49. pants

Dalība izpildsesijā

1.   Valdes locekļi, kas minēti
  39. panta 1. punkta a)
  līdz d) apakšpunktā, piedalās Valdes izpildsesijās.

2.   Apspriežoties par vienību, kas minēta 2. pantā, vai vienību grupu, kas veic uzņēmējdarbību tikai vienā no iesaistītajām dalībvalstīm, šīs dalībvalsts ieceltais loceklis piedalās arī apspriedēs un lēmumu pieņemšanas procesā saskaņā ar
  51. panta 1. punktu
  .

3.   Apspriežoties par pārrobežu grupu, loceklis,
  ko
  iecēlusi dalībvalsts, kurā atrodas grupas līmeņa noregulējuma iestāde, kā arī locekļi, ko
  iecēlušas
  dalībvalstis, kurās uzņēmējdarbību veic meitasuzņēmums vai vienība, uz kuru attiecas konsolidētā uzraudzība,
  arī
  piedalās apspriedēs un lēmumu pieņemšanas procesā saskaņā ar
  51. panta 2. punktu
  .

3.a
     
  Valdes locekļi, kas minēti 39. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā, nodrošina, ka Valdes dažādā sastāva izpildsesiju noregulējuma lēmumi un darbības, jo īpaši attiecībā uz fonda izmantošanu, ir saskanīgas, atbilstīgas un samērīgas.

50. pants

Uzdevumi

1.   Valdei plenārsesijā palīdz Valdes izpildsesija.

2.   Valde izpildsesijā:

| a) | sagatavo
  visus
  lēmumus, kas Valdei jāpieņem plenārsesijā; |
| --- | --- |

a)

sagatavo
  visus
  lēmumus, kas Valdei jāpieņem plenārsesijā;

| b) | pieņem visus lēmumus šīs regulas īstenošanai. |
| --- | --- |

b)

pieņem visus lēmumus šīs regulas īstenošanai.

2a.
     Valdes uzdevumi izpildsesijā, kā minēts 2. punktā, ietver:

| -i) | noregulējuma plānu sagatavošanu, novērtēšanu un apstiprināšanu saskaņā ar 7.–9. pantu; |
| --- | --- |

-i)

noregulējuma plānu sagatavošanu, novērtēšanu un apstiprināšanu saskaņā ar 7.–9. pantu;

| -ia) | tādu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām noteikšanu, kas iestādēm un mātesuzņēmumiem ir jāuztur saskaņā ar 10. pantu; |
| --- | --- |

-ia)

tādu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām noteikšanu, kas iestādēm un mātesuzņēmumiem ir jāuztur saskaņā ar 10. pantu;

| i) | cik agri vien iespējams, sniegt Komisijai
  lēmuma projektu saskaņā ar 16. pantu, kam pievieno visu
  informāciju, kura ļauj Komisijai izvērtēt un pieņemt pamatotu lēmumu saskaņā ar 16. panta 6. punktu; |
| --- | --- |

i)

cik agri vien iespējams, sniegt Komisijai
  lēmuma projektu saskaņā ar 16. pantu, kam pievieno visu
  informāciju, kura ļauj Komisijai izvērtēt un pieņemt pamatotu lēmumu saskaņā ar 16. panta 6. punktu;

| ii) | lēmumus par Valdes budžeta II daļu, kura attiecas uz fondu. |
| --- | --- |

ii)

lēmumus par Valdes budžeta II daļu, kura attiecas uz fondu.

3.   Ja nepieciešams steidzamības dēļ, Valde izpildsesijā var pieņemt noteiktus pagaidu lēmumus Valdes vārdā, jo īpaši administratīvās pārvaldības jautājumos, tai skaitā budžeta jautājumos.

4.   Valde izpildsesijā sanāk pēc izpilddirektora iniciatīvas vai
  jebkura no
  tās locekļiem pieprasījuma.

5.   Valde plenārsesijā pieņem Valdes izpildsesijas reglamentu.

51. pants

Lēmumu pieņemšanas procedūra

1.   Apspriežoties par atsevišķu vienību vai grupu, kas veic uzņēmējdarbību tikai vienā iesaistītajā dalībvalstī, Valde ▐ izpildsesijās
  cenšas panākt vienprātību
  .
  Ja vienprātību nevar panākt, Valde pieņem lēmumus
  ar vienkāršu balsu vairākumu,
  piedaloties tās locekļiem ar balsstiesībām, kas minēti 39. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā, un
  klātesošajiem locekļiem
  , kas minēti 49. panta 2. punktā
  . Ja balsu sadalījums ir vienāds, izšķiroša ir izpilddirektora balss.

2.   Apspriežoties par pārrobežu grupu, Valde ▐ izpildsesijās
  cenšas panākt vienprātību
  .
  Ja vienprātību nevar panākt, Valde pieņem lēmumus
  ar vienkāršu balsu vairākumu,
  piedaloties tās locekļiem ar balsstiesībām, kas minēti 39. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā, un
  klātesošajiem locekļiem
  , kas minēti 49. panta 3. punktā
  . Valdes locekļiem, kas minēti
  39. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā
  , un loceklim, ko iecēlusi dalībvalsts, kurā atrodas grupas līmeņa noregulējuma iestāde, katram ir viena balss.
  Valsts noregulējuma iestādēm no katras iesaistītās dalībvalsts, kur meitasuzņēmums vai vienība, uz kuru attiecas konsolidētā uzraudzība, veic uzņēmējdarbību,
  katrai ir balsstiesības, kuras ir vienādas ar vienu balsi, ko dala ar to skaitu. Ja balsu sadalījums ir vienāds, izšķiroša ir izpilddirektora balss.

▐

3.   Valde izpildsesijā pieņem un publicē tās izpildsesijas reglamentu.

Valdes sanāksmes izpildsesijā sasauc izpilddirektors pēc savas iniciatīvas vai pēc
  jebkura no
  tās locekļiem pieprasījuma, un tās vada izpilddirektors. Valde var aicināt savas
  izpildsesijas sanāksmēs
  piedalīties novērotājus ad hoc kārtībā.
  Jo īpaši Valde pēc pieprasījuma var uzaicināt kā novērotāju piedalīties ESM pārstāvi.

IV SADAĻA

IZPILDDIREKTORS UN IZPILDDIREKTORA VIETNIEKS

52. pants

Iecelšana un uzdevumi

1.   Valdi vada uz pilnu darba laiku amatā iecelts izpilddirektors, kurš neieņem amatu valsts līmenī.

2.   Izpilddirektors atbild par:

| a) | Valdes darba sagatavošanu tās plenārsesijā un izpildsesijā un tās sanāksmju sasaukšanu un vadīšanu; |
| --- | --- |

a)

Valdes darba sagatavošanu tās plenārsesijā un izpildsesijā un tās sanāksmju sasaukšanu un vadīšanu;

| b) | visiem personāla jautājumiem; |
| --- | --- |

b)

visiem personāla jautājumiem;

| c) | administratīvo vadību ikdienā; |
| --- | --- |

c)

administratīvo vadību ikdienā;

| d) | Valdes gada budžeta izpildi saskaņā ar
  58. panta 3. punktu
  ; |
| --- | --- |

d)

Valdes gada budžeta izpildi saskaņā ar
  58. panta 3. punktu
  ;

| e) | Valdes vadību; |
| --- | --- |

e)

Valdes vadību;

| f) | Valdes gada darba programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

f)

Valdes gada darba programmas īstenošanu;

| g) | gadskārtējā
  ziņojuma
  projekta sagatavošanu, kurā ietver
  ▐sadaļu par Valdes noregulējuma darbībām un sadaļu par finanšu un administratīviem jautājumiem. |
| --- | --- |

g)

gadskārtējā
  ziņojuma
  projekta sagatavošanu, kurā ietver
  ▐sadaļu par Valdes noregulējuma darbībām un sadaļu par finanšu un administratīviem jautājumiem.

3.   Izpilddirektoram palīdz izpilddirektora vietnieks.

Izpilddirektora vietnieks veic izpilddirektora funkcijas viņa prombūtnē.

4.   Izpilddirektoru un izpilddirektora vietnieku ieceļ, pamatojoties uz sasniegumiem, prasmēm, zināšanām banku un finanšu jautājumos, pieredzi saistībā ar finanšu uzraudzību un regulāciju.

Izpilddirektoru un direktora vietnieku izraugās, izmantojot atklātu atlases procedūru, kurā ievēro dzimumu līdzsvara principu un par kuru pienācīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

5.   
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata kandidātu sarakstu.

Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam apstiprināšanai priekšlikumu
  ar izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata kandidātiem.
  Pēc priekšlikuma apstiprināšanas
  Padome
  pieņem īstenošanas lēmumu par izpilddirektora
  un
  izpilddirektora vietnieka iecelšanu
  ▐.

6.   Atkāpjoties no
  39. panta 2. punkta
  , pirmā izpilddirektora, kurš iecelts pēc regulas stāšanās spēkā, amata pilnvaru termiņš ir trīs gadi; šo termiņu var vienreiz pagarināt uz pieciem gadiem. Izpilddirektors un izpilddirektora vietnieks paliek amatā līdz ir iecelts to pēctecis.

7.   Izpilddirektora vietnieks, kura amata pilnvaru termiņš ir pagarināts, nepiedalās atlases procedūrā attiecībā uz šo pašu amatu kopējā perioda beigās.

8.   Ja izpilddirektors vai izpilddirektora vietnieks vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi pienākumu izpildei, vai viņi ir vainojami nopietnā pārkāpumā, Padome pēc Komisijas priekšlikuma,
  kuru apstiprina
  Eiropas Parlaments, var
  pieņemt īstenošanas lēmumu
  atbrīvot izpilddirektoru un izpilddirektora vietnieku no amata.

Šajā nolūkā Eiropas Parlaments vai Padome var informēt Komisiju, ka uzskata, ka ir izpildīti nosacījumi izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka atbrīvošanai no amata, un Komisija attiecīgi reaģē.

53. pants

Neatkarība

1.   Izpilddirektors un izpilddirektora vietnieks veic savus uzdevumus, ievērojot Komisijas un Valdes lēmumus.

Piedaloties apspriedēs un lēmumu pieņemšanas procesā Valdē, izpilddirektors un izpilddirektora vietnieks nelūdz un nepieņem norādījumus no Savienības iestādēm vai struktūrām, un izsaka savu viedokli un balso neatkarīgi. Šajās apspriedēs un lēmumu pieņemšanas procesā izpilddirektora vietnieks nav padots izpilddirektoram.

2.   Ne dalībvalstis, ne citas publiskas vai privātas struktūras neietekmē izpilddirektoru un izpilddirektora vietnieku to pienākumu izpildē.

3.   Saskaņā ar 78. panta 6. punktā minētajiem Civildienesta noteikumiem izpilddirektors un izpilddirektora vietnieks pēc pienākumu pildīšanas beigām turpina izturēties godīgi un apdomīgi attiecībā uz atsevišķus amatu vai priekšrocību pieņemšanu.

V SADAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

1. nodaļa

Vispārīgi noteikumi

54. pants

Resursi

Valde ir atbildīga par to finanšu un cilvēku resursu iedalīšanu, kas vajadzīgi, lai izpildītu tai ar šo regulu uzticētos uzdevumus.

55. pants

Budžets

1.   Katram finanšu gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, tiek sastādīta Valdes ieņēmumu un izdevumu tāme, un tā tiek iekļauta Valdes budžetā.

2.   Valdes budžeta ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā.

3.   Budžets sastāv no divām daļām: I daļa attiecas uz Valdes administrāciju un II daļa attiecas uz fondu.

56. pants

I daļa –Valdes administrācijas budžets

1.   Budžeta I daļas ieņēmumi sastāv no ikgadējām iemaksām, kuras nepieciešamas
  gada aplēsto
  administratīvo izdevumu segšanai saskaņā ar 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

2.   Budžeta I daļas izdevumi ietver vismaz personāla, atalgojuma, administratīvos, infrastruktūras, profesionālās apmācības un operacionālos izdevumus.

57. pants

Budžeta II daļa – Fonds

1.   Budžeta II daļas ieņēmumi sastāv jo īpaši no šādiem elementiem:

| a) | iestāžu, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs, iemaksām saskaņā ar 62. pantu, izņemot
  ikgadējās iemaksas
  , kas
  minētas
  62. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

iestāžu, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs, iemaksām saskaņā ar 62. pantu, izņemot
  ikgadējās iemaksas
  , kas
  minētas
  62. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| b) | aizdevumiem, kas saņemti no citiem noregulējuma finansēšanas mehānismiem neiesaistītajās dalībvalstīs saskaņā ar 68. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

b)

aizdevumiem, kas saņemti no citiem noregulējuma finansēšanas mehānismiem neiesaistītajās dalībvalstīs saskaņā ar 68. panta 1. punktu;

| c) | aizdevumiem, kas saņemti no finanšu iestādēm vai citām trešām personām saskaņā ar 69. pantu
  , tostarp minētajā pantā norādītā aizdevuma mehānisma ietvaros
  ; |
| --- | --- |

c)

aizdevumiem, kas saņemti no finanšu iestādēm vai citām trešām personām saskaņā ar 69. pantu
  , tostarp minētajā pantā norādītā aizdevuma mehānisma ietvaros
  ;

| d) | ienākumiem no fondā turēto summu ieguldīšanas saskaņā ar 70. pantu. |
| --- | --- |

d)

ienākumiem no fondā turēto summu ieguldīšanas saskaņā ar 70. pantu.

2.   Budžeta II daļas izdevumi sastāv jo īpaši no šādiem elementiem:

| a) | izdevumiem 71. pantā minētajiem nolūkiem; |
| --- | --- |

a)

izdevumiem 71. pantā minētajiem nolūkiem;

| b) | ieguldījumiem saskaņā ar 70. pantu; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumiem saskaņā ar 70. pantu;

| c) | procentu maksājumiem par aizdevumiem, kas saņemti no citiem noregulējuma finansēšanas mehānismiem neiesaistītajās dalībvalstīs saskaņā ar 68. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

c)

procentu maksājumiem par aizdevumiem, kas saņemti no citiem noregulējuma finansēšanas mehānismiem neiesaistītajās dalībvalstīs saskaņā ar 68. panta 1. punktu;

| d) | procentu maksājumiem par aizdevumiem, kas saņemti no finanšu iestādēm vai citām trešām personām saskaņā ar 69. pantu
  , tostarp minētajā pantā norādītā aizdevuma mehānisma ietvaros
  . |
| --- | --- |

d)

procentu maksājumiem par aizdevumiem, kas saņemti no finanšu iestādēm vai citām trešām personām saskaņā ar 69. pantu
  , tostarp minētajā pantā norādītā aizdevuma mehānisma ietvaros
  .

58. pants

Budžeta izveide un izpilde

1.   Katru gadu līdz 15. februārim izpilddirektors sagatavo aplēses par Valdes ieņēmumiem un izdevumiem nākamajam gadam un nosūta tās Valdei apstiprināšanai plenārsesijā ne vēlāk kā katra gada 31. martā.

2.   Valdes budžetu pieņem Valdes plenārsesijā, balstoties uz aplēšu tāmi. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē
  pēc tam, kad Valde plenārsesijā ir veikusi tā uzraudzību un kontroli
  .

3.   Izpilddirektors izpilda Valdes budžetu.

59. pants

Revīzijas un kontrole

1.   Valde izveido iekšējās revīzijas funkciju, un tā jāizpilda saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem. Iekšējais revidents, ko iecēlusi Valde, atbild tai par Valdes budžeta izpildes sistēmu un procedūru pareizas darbības pārbaudi.

2.   Iekšējais revidents konsultē Valdi par riska pārvaldīšanu, sniedzot neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti un ieteikumus, kā uzlabot darbību izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu vadību.

3.   Valde ir atbildīga par tādu iekšējās kontroles sistēmu un procedūru, kas piemērotas tās uzdevumu izpildei, izveidi.

60. pants

Pārskata sniegšana un budžeta izpildes apstiprināšana

1.   Izpilddirektors rīkojas kā kredītrīkotājs.

2.   Līdz nākamā finanšu gada 1. martam Valdes grāmatvedis nosūta provizoriskos pārskatus
  Valdei
  .

3.   Līdz katra gada 31. martam Valde izpildsesijas laikā pārsūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai ▐ Valdes provizoriskos pārskatus par iepriekšējo gadu.

4.   Pēc Revīzijas palātas apsvērumiem par Valdes provizoriskajiem pārskatiem izpilddirektors sagatavo Valdes galīgos pārskatus, pats uzņemoties atbildību, un nosūta tos Valdei apstiprināšanai plenārsesijā.

5.   Izpilddirektors līdz 1. jūlijam pēc katra finanšu gada ▐ nosūta galīgos pārskatus Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.

6.   Līdz
  1. jūlijam
  izpilddirektors Revīzijas palātai nosūta atbildi par tās apsvērumiem.

7.   Galīgos pārskatus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz nākamā gada 15. novembrim.

8.   Valde plenārsesijā apstiprina budžeta izpildi attiecībā uz izpilddirektoru.

9.   Izpilddirektors Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma iesniedz nepieciešamo informāciju saistībā ar Valdes pārskatiem.

9.a
     
  Pēc to galīgo pārskatu izskatīšanas, ko Valde sagatavojusi saskaņā ar minēto pantu, Revīzijas palāta sagatavo ziņojumu par saviem konstatējumiem un iesniedz šo ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 1. decembrim pēc katra finanšu gada.

9.b
     
  Revīzijas palāta ziņojumā it sevišķi ziņo par to:

| a) | cik ekonomiski, lietderīgi un efektīvi ir izmantoti naudas līdzekļi (tostarp naudas līdzekļi no fonda); |
| --- | --- |

a)

cik ekonomiski, lietderīgi un efektīvi ir izmantoti naudas līdzekļi (tostarp naudas līdzekļi no fonda);

| b) | jebkādas iespējamās saistības (vai nu Valdei, Komisijai, vai citas saistības), kas izriet no šajā regulā paredzēto Komisijas un Valdes uzdevumu īstenošanas. |
| --- | --- |

b)

jebkādas iespējamās saistības (vai nu Valdei, Komisijai, vai citas saistības), kas izriet no šajā regulā paredzēto Komisijas un Valdes uzdevumu īstenošanas.

61. pants

Finanšu noteikumi

Valde pēc apspriešanās ar Eiropas Savienības Revīzijas palātu un Komisiju pieņem iekšējos finanšu noteikumus, kuros jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei.

Ciktāl savietojams ar Valdes īpašo statusu, finanšu noteikumi ir balstīti uz Finanšu pamatregulu, kura pieņemta attiecībā uz struktūrām, kuras izveidotas, pamatojoties uz LESD, saskaņā ar 208. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (11).

62. pants

Iemaksas

1.   Vienības, kas minētas 2. pantā, veic iemaksas Valdes budžetā saskaņā ar šo regulu un deleģētajiem aktiem par iemaksām, kuri pieņemti saskaņā ar 5. punktu. Iemaksas sastāv no:

| a) | ikgadējām iemaksām administratīvo izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

a)

ikgadējām iemaksām administratīvo izmaksu segšanai;

| b) | ikgadējām priekšiemaksām, kas nepieciešamas, lai sasniegtu 65. pantā noteikto finansējuma mērķapjomu, kas aprēķināts saskaņā ar 66. pantu; |
| --- | --- |

b)

ikgadējām priekšiemaksām, kas nepieciešamas, lai sasniegtu 65. pantā noteikto finansējuma mērķapjomu, kas aprēķināts saskaņā ar 66. pantu;

| c) | ārkārtas pēciemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar 67. pantu. |
| --- | --- |

c)

ārkārtas pēciemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar 67. pantu.

2.   Iemaksu summa tiek noteikta tādā apmērā, kas nodrošina, ka ieņēmumi no tām principā ir pietiekami, lai Valdes budžets katru gadu būtu sabalansēts, un fonda uzdevumiem.

3.   Valde
  pēc apspriešanās ar kompetento iestādi
  attiecīgajai vienībai adresētā lēmumā saskaņā ar 5. punktā minētajiem deleģētajiem aktiem nosaka iemaksas, kuras jāveic katrai vienībai, kas minēta 2. pantā. Valde piemēro procesuālos, ziņošanas un citus pienākumus, ar kuriem nodrošina iemaksu pilnīgu un laicīgu samaksu.

4.   Summas, kas iegūtas saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, izmanto tikai šīs regulas mērķiem.

5.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par iemaksām saskaņā ar 82. pantu, lai:

| a) | noteiktu iemaksu veidus un jautājumus, par kuriem jāveic iemaksas, veidu, kādā tiek aprēķināta iemaksu summa, veidu, kādā tiek veikta to samaksa; |
| --- | --- |

a)

noteiktu iemaksu veidus un jautājumus, par kuriem jāveic iemaksas, veidu, kādā tiek aprēķināta iemaksu summa, veidu, kādā tiek veikta to samaksa;

| b) | precizētu reģistrācijas, grāmatvedības, ziņošanas un citus noteikumus, kas minēti 3. punktā, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu, ka iemaksas tiek faktiski izdarītas; |
| --- | --- |

b)

precizētu reģistrācijas, grāmatvedības, ziņošanas un citus noteikumus, kas minēti 3. punktā, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu, ka iemaksas tiek faktiski izdarītas;

| c) | noteiktu iemaksu sistēmu iestādēm, kurām ir piešķirta atļauja veikt darbību pēc tam, kad fonds ir sasniedzis finansējuma mērķapjomu; |
| --- | --- |

c)

noteiktu iemaksu sistēmu iestādēm, kurām ir piešķirta atļauja veikt darbību pēc tam, kad fonds ir sasniedzis finansējuma mērķapjomu;

| d) | noteiktu ikgadējās iemaksas, kas nepieciešamas, lai segtu Valdes administratīvās izmaksas, pirms tā kļūst pilnībā darbspējīga. |
| --- | --- |

d)

noteiktu ikgadējās iemaksas, kas nepieciešamas, lai segtu Valdes administratīvās izmaksas, pirms tā kļūst pilnībā darbspējīga.

63. pants

Krāpšanas apkarošanas pasākumi

1.   Lai atvieglotu krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1073/1999, apkarošanu, sešu mēnešu laikā no dienas, kad Valde sāk darbību, tā pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un pieņem attiecīgus noteikumus, kas piemērojami visiem Valdes darbiniekiem, izmantojot minētā nolīguma pielikumā pievienoto paraugu.

2.   Eiropas Revīzijas palātai ir tiesības veikt gan dokumentu revīzijas, gan klātienes revīzijas attiecībā uz visiem saņēmējiem, darbuzņēmējiem un apakšuzņēmējiem, kas no Valdes saņēmuši ▐ līdzekļus.

3.   OLAF var veikt izmeklēšanas, ieskaitot pārbaudes uz vietas un pārbaudes, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finanšu intereses, saistībā ar līgumu, ko finansē Valde saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1073/1999 un Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

2. nodaļa

Vienotais banku noregulējuma fonds

1. IEDAĻA

FONDA UZBŪVE

64. pants

Vispārīgie noteikumi

1.   Ar šo tiek izveidots vienots banku noregulējuma fonds.

2.   Valde izmanto šo fondu vienīgi, lai nodrošinātu efektīvu ▐ noregulējuma instrumentu un pilnvaru īstenošanu saskaņā ar noregulējuma mērķiem un principiem▐. Fonda izmaksas un zaudējumus
  vai Valdes saistības
  nekādā gadījumā nevar prasīt segt no ES budžeta
  vai dalībvalstu budžetiem
  .

3.   Fonda īpašnieks ir Valde

65. pants

Finansējuma mērķapjoms

1.   Laikposmā, kas nav ilgāks par 10 gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā, fonda pieejamie finanšu līdzekļi sasniedz vismaz
  tādu procentu
  no visu kredītiestāžu, kam iesaistītajās dalībvalstīs piešķirta atļauja, noguldījumiem, kas tiek garantēti saskaņā ar Direktīvu [DGS]

  un saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 93. panta 1. punktu
  .

2.   Sākotnējā laikposmā, kas minēts 1. punktā, iemaksas fondā, ko aprēķina saskaņā ar 66. pantu un iekasē saskaņā ar 62. pantu, ir jāsadala laikā pēc iespējas vienādi, līdz ir sasniegts mērķapjoms, izņemot, ja, ņemot vērā labvēlīgus tirgus apstākļus vai finansēšanas vajadzības, tās var iekasēt agrākā termiņā.

3.   Valde var pagarināt sākotnējo laikposmu uz laiku, kas nepārsniedz četrus gadus, ja fonds veic kumulētās izmaksas, kas lielākas par
  procentu, kas paredzēts Direktīvas [BRRD] 93. panta 2. punktā,
  no kopējā 1. punktā noteiktā apjoma.

4.   Ja pēc sākotnējā laikposma, kas minēts 1. punktā, pieejamie finanšu līdzekļi samazinās zem mērķapjoma, kas noteikts 1. punktā, saskaņā ar 66. pantu aprēķinātās iemaksas palielina, līdz ir sasniegts mērķapjoms. Ja pieejamie finanšu līdzekļi veido mazāk nekā pusi no mērķapjoma, tad gada iemaksas nosaka ▐
  saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 93. panta 3. punktu
  .

5.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 82. pantu, lai precizētu:

| a) | kritērijus saskaņā ar 2. punktu aprēķināto fondam paredzēto iemaksu sadalei laikā; |
| --- | --- |

a)

kritērijus saskaņā ar 2. punktu aprēķināto fondam paredzēto iemaksu sadalei laikā;

| b) | gadījumus, kad saskaņā ar 2. punktu var noteikt iemaksu veikšanu agrākā termiņā; |
| --- | --- |

b)

gadījumus, kad saskaņā ar 2. punktu var noteikt iemaksu veikšanu agrākā termiņā;

| c) | kritērijus, lai noteiktu, par cik gadiem 1. punktā minēto sākotnējo laikposmu var pagarināt saskaņā ar 3. punktu; |
| --- | --- |

c)

kritērijus, lai noteiktu, par cik gadiem 1. punktā minēto sākotnējo laikposmu var pagarināt saskaņā ar 3. punktu;

| d) | kritērijus 4. punktā minēto gada iemaksu noteikšanai. |
| --- | --- |

d)

kritērijus 4. punktā minēto gada iemaksu noteikšanai.

66. pants

Priekšiemaksas

1.   Katras iestādes iemaksas iekasē vismaz reizi gadā, un tās aprēķina proporcionāli to saistību apjomam, izņemot pašu kapitālu un segtos noguldījumus attiecībā uz visu iestāžu, kam piešķirta darbības atļauja iesaistīto dalībvalstu teritorijā, kopējām saistībām, izņemot pašu kapitālu un segtos noguldījumus.

Šīs iemaksas pielāgo samērīgi katras iestādes riska profilam, ievērojot kritērijus, kas noteikti Direktīvas [BRRD] 94. panta 7. punktā paredzētajos deleģētajos aktos.

2.   Starp pieejamajiem finanšu līdzekļiem, kas jāņem vērā, lai sasniegtu 65. pantā noteikto mērķapjomu, var būt skaidra
  nauda, skaidras naudas ekvivalenti, aktīvi, kurus pieņem kā augstas kvalitātes likviditātes aktīvus saskaņā ar likviditātes seguma koeficientu vai
  maksājumu saistības, kuras ir pilnībā nodrošinātas ar trešo personu tiesībām neapgrūtinātiem zema riska aktīviem, ar kurām var brīvi rīkoties un kuras ir atvēlētas vienīgi Valdes izmantošanai 71. panta 1. punktā noteiktajā nolūkā. Šādu neatsaucamo maksājumu saistību daļa nepārsniedz
  procentu, kas paredzēts Direktīvas [BRRD] 94. panta 3. punktā,
  no kopējām iemaksām, kuras iekasētas atbilstīgi 1. punktam.

2.a
     
  Katras 1. punktā minētās iestādes atsevišķās iemaksas ir galīgas un nekādā gadījumā nevar tikt atlīdzinātas ar atpakaļejošu datumu.

2.b
     
  Ja iesaistītās dalībvalstis jau ir izveidojušas valsts noregulējuma finansēšanas mehānismus, tās var noteikt, ka valsts noregulējuma finansēšanas mehānismi izmanto pieejamos finanšu līdzekļus, kas iegūti no iestādēm iepriekš, iekasējot priekšiemaksas, lai kompensētu iestādēm to priekšiemaksas, kuras minētajām iestādēm var prasīt iemaksāt fondā. Šādu kompensēšanu veic, neskarot dalībvalstu saistības, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/18/EK.

3.   
  Ievērojot 1. punkta otro daļu,
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 82. pantu, lai precizētu:

| a) | metodi, kuru izmanto 1. punktā minēto individuālo iemaksu aprēķināšanai; |
| --- | --- |

a)

metodi, kuru izmanto 1. punktā minēto individuālo iemaksu aprēķināšanai;

| b) | 2. punktā minēto maksājuma saistību nodrošinājuma kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

2. punktā minēto maksājuma saistību nodrošinājuma kvalitāti;

| c) | kritērijus 2. punktā minēto maksājumu saistību daļas aprēķināšanai. |
| --- | --- |

c)

kritērijus 2. punktā minēto maksājumu saistību daļas aprēķināšanai.

67. pants

Ārkārtas pēciemaksas

1.   Ja pieejamie finanšu līdzekļi nav pietiekami, lai segtu zaudējumus, izmaksas vai citus izdevumus, kas ir radušies, izmantojot fondu, Valde saskaņā ar 62. pantu papildu summu segšanai iekasē ārkārtas pēciemaksas no iestādēm, kam piešķirta atļauja iesaistīto dalībvalstu teritorijā. Šīs ārkārtas iemaksas sadala iestāžu starpā saskaņā ar 66. pantā un
  Direktīvas [BRRD] 95. panta 1. punktā
  izklāstītajiem noteikumiem.

2.   Valde saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kas minēti 3. punktā, var pilnībā vai daļēji atbrīvot iestādi no pienākuma veikt pēciemaksas saskaņā ar 1. punktu, ja 66. pantā un šā panta 1. punktā minēto maksājumu summa varētu apdraudēt citu kreditoru prasījumu nokārtošanu pret to. Šādu atbrīvojumu piešķir ilgākais uz 6 mēnešu periodu, bet to var atjaunot pēc iestādes pieprasījuma.

3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 82. pantu, lai precizētu apstākļus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem 2. pantā minētā vienība var būt daļēji vai pilnībā atbrīvota no pēciemaksu veikšanas saskaņā ar 2. punktu.

68. pants

Brīvprātīgi aizņēmumi finansēšanas mehānismu starpā

1.   Valde fonda vajadzībām var pieprasīt aizņēmumu no visiem citiem noregulējuma finansēšanas mehānismiem neiesaistītajās dalībvalstīs gadījumā, ja:

| a) | summas, kas iekasētas saskaņā ar 66. pantu, nav pietiekamas, lai segtu zaudējumus, izmaksas vai citus izdevumus, kas radušies, izmantojot fondu; |
| --- | --- |

a)

summas, kas iekasētas saskaņā ar 66. pantu, nav pietiekamas, lai segtu zaudējumus, izmaksas vai citus izdevumus, kas radušies, izmantojot fondu;

| b) | ārkārtas pēciemaksas, kas paredzētas 67. pantā, nav uzreiz pieejamas. |
| --- | --- |

b)

ārkārtas pēciemaksas, kas paredzētas 67. pantā, nav uzreiz pieejamas.

▐

2.   Šie noregulējuma finansēšanas mehānismi pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas [BRRD] 97. pantu. Uz aizņēmuma nosacījumiem attiecas minētās direktīvas 97. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunkts.

69. pants

Alternatīvi finansēšanas līdzekļi

1.   Valde fonda vajadzībām
  cenšas
  noslēgt līgumus par aizņēmumiem vai cita veida finanšu iestāžu vai citu trešo personu atbalstu gadījumā, ja summas, kas iekasētas saskaņā ar 66. un 67. pantu, nav nekavējoties pieejamas vai pietiekamas, lai segtu izdevumus, kas radušies, izmantojot fondu.

Jo īpaši Valde fonda vajadzībām cenšas noslēgt līgumus par aizdevuma mehānismu, vēlams, izmantojot Eiropas publisko instrumentu, lai nodrošinātu tūlītēju atbilstošu finanšu līdzekļu pieejamību, ko izmanto saskaņā ar 71. pantu, ja summas, kas iegūtas vai pieejamas saskaņā ar 66. un 67. pantu, ir nepietiekamas. Visus aizdevumus no aizdevumu instrumenta fonds atlīdzina noteiktajā termiņā.

2.   Aizņēmumus vai cita veida atbalstu, kas minēts 1. punktā, pilnībā atmaksā saskaņā ar 62. pantu līdz aizdevuma termiņa beigām.

3.   Visi izdevumi, kas radušies, izmantojot 1. punktā minētos aizņēmumus, jāsedz Valdei pašai, nevis no Savienības budžeta vai iesaistītajām dalībvalstīm.

2. IEDAĻA

FONDA PĀRVALDĪBA

70. pants

Ieguldījumi

1.   Fondu pārvalda Valde, un tā var pieprasīt Komisijai veikt konkrētus uzdevumus saistībā ar fonda pārvaldību.

2.   No noregulējamās iestādes vai pagaidu iestādes saņemtās summas, procenti un citi ienākumi no ieguldījumiem, kā arī citi ienākumi nonāk vienīgi fondā.

3.   Valdei
  ir pārdomāta un droša ieguldījumu politika, jo īpaši, ieguldot
  fondā esošās summas ▐ aktīvos ar augstu kredītspēju. Ieguldījumiem jābūt pietiekami
  nozaru ziņā un
  ģeogrāfiski diversificētiem, lai
  mazinātu koncentrācijas riskus
  . Ienākumus no šiem ieguldījumiem saņem fonds.
  Valde publisko ieguldījumu satvaru, norādot fonda ieguldījumu politikas aspektus.

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par fonda pārvaldību saskaņā ar 82. pantā izklāstīto procedūru.

3. IEDAĻA

FONDA IZMANTOŠANA

71. pants

Fonda uzdevums

1.   Saskaņā ar Komisijas lēmumu, piemērojot noregulējuma instrumentus vienībām, kas minētas 2. pantā, Valde var izmantot fondu šādiem mērķiem:

| a) | lai garantētu noregulējamās iestādes, tās meitasuzņēmumu, pagaidu iestādes vai aktīvu pārvaldības struktūras aktīvus vai saistības; |
| --- | --- |

a)

lai garantētu noregulējamās iestādes, tās meitasuzņēmumu, pagaidu iestādes vai aktīvu pārvaldības struktūras aktīvus vai saistības;

| b) | lai piešķirtu aizdevumus noregulējamajai iestādei, tās meitasiestādēm, pagaidu iestādei vai aktīvu pārvaldības struktūrai; |
| --- | --- |

b)

lai piešķirtu aizdevumus noregulējamajai iestādei, tās meitasiestādēm, pagaidu iestādei vai aktīvu pārvaldības struktūrai;

| c) | lai iegādātos noregulējamās iestādes aktīvus; |
| --- | --- |

c)

lai iegādātos noregulējamās iestādes aktīvus;

| d) | lai piešķirtu kapitālu pagaidu iestādei vai aktīvu pārvaldības struktūrai; |
| --- | --- |

d)

lai piešķirtu kapitālu pagaidu iestādei vai aktīvu pārvaldības struktūrai;

| e) | lai izmaksātu kompensāciju akcionāriem vai kreditoriem, ja atbilstoši vērtējumam saskaņā ar 17. panta 5. punktu viņu prasījumi ir apmierināti mazākā apmērā, nekā viņi atbilstoši vērtējumam saskaņā ar 17. panta 6. punktu būtu saņēmuši, ja likvidācija notiktu saskaņā ar parastajām maksātnespējas procedūrām; |
| --- | --- |

e)

lai izmaksātu kompensāciju akcionāriem vai kreditoriem, ja atbilstoši vērtējumam saskaņā ar 17. panta 5. punktu viņu prasījumi ir apmierināti mazākā apmērā, nekā viņi atbilstoši vērtējumam saskaņā ar 17. panta 6. punktu būtu saņēmuši, ja likvidācija notiktu saskaņā ar parastajām maksātnespējas procedūrām;

| f) | lai noregulējamā iestādē veiktu iemaksu, ar kuru aizstāj noteiktu kreditoru prasījumu norakstīšanu gadījumā, ja tiek piemērots iekšējās rekapitalizācijas instruments un noregulējuma iestāde nolemj izslēgt noteiktus kreditorus no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas jomas saskaņā ar 24. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

f)

lai noregulējamā iestādē veiktu iemaksu, ar kuru aizstāj noteiktu kreditoru prasījumu norakstīšanu gadījumā, ja tiek piemērots iekšējās rekapitalizācijas instruments un noregulējuma iestāde nolemj izslēgt noteiktus kreditorus no iekšējās rekapitalizācijas instrumenta piemērošanas jomas saskaņā ar 24. panta 3. punktu;

| g) | lai veiktu dažādu a) līdz f) apakšpunktā minēto darbību kombināciju. |
| --- | --- |

g)

lai veiktu dažādu a) līdz f) apakšpunktā minēto darbību kombināciju.

2.   Fondu var izmantot, lai veiktu a) līdz g) apakšpunktā minētās darbības arī attiecībā uz pircēju saistībā ar uzņēmējdarbības pārdošanas instrumentu.

3.   Fondu neizmanto tieši, lai absorbētu 2. pantā minētās iestādes vai vienības zaudējumus, vai nolūkā rekapitalizēt 2. pantā minēto iestādi vai vienību. Ja noregulējuma finansēšanas mehānisma izmantošana atbilstoši 1. punktam netieši veido daļu no 2. pantā minētās iestādes vai vienības zaudējumiem, tos novirzot fondam, tad piemēro
  Direktīvas [BRRD] 38. pantā un
  24. pantā paredzētos noregulējuma finansēšanas mehānisma lietošanas principus.

4.   Valde drīkst turēt kapitālu, kas piešķirts saskaņā ar 1. punkta f) apakšpunktu, uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.

72. pants

Valstu finansēšanas mehānismu savstarpēja izmantošana grupas noregulējuma gadījumā, kur darbojas iestādes neiesaistītajās dalībvalstīs,

Ja grupas noregulējums attiecas uz iestādēm, kurām izsniegta atļauja vienā vai vairākās iesaistītajās dalībvalstīs, no vienas puses, un iestādes, kurām izsniegta atļauja vienā vai vairākās neiesaistītajās dalībvalstīs, no otras puses, tad fonds piešķir finansējumu grupas noregulējumam saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas [BRRD] 98. pantā.

▐

VI SADAĻA

CITI NOTEIKUMI

74. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz Valdi un tās personālu attiecas Protokols (Nr. 7) par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību.

75. pants

Valodas

1.   Uz Valdi attiecas Padomes Regula Nr. 1 (12).

2.   Valde pieņem lēmumu par valodu iekšējo lietojumu Valdē.

3.   Valde var izlemt, kuru no oficiālajām valodām izmantot, nosūtot dokumentus Savienības iestādēm un struktūrām.

4.   Valde var vienoties ar katras valsts noregulējuma iestādi par valodu vai valodām, kādā sagatavo savstarpēji nosūtāmos dokumentus.

5.   Valdes darbam vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs.

76. pants

Valdes personāls

1.   Uz Valdes personālu, tostarp izpilddirektoru un viņa vietnieku, attiecas noteikumi un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, kuri pieņemti, Savienības iestādēm savstarpēji vienojoties, lai īstenotu minētos Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

2.   Valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem piemērotus īstenošanas noteikumus, lai īstenotu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu.

76.a pants

Valdes personāla organizācija

1.
     
  Valde var izveidot iekšējas noregulējuma grupas, kuru sastāvā ir darbinieki no iesaistīto dalībvalstu noregulējuma iestādēm un savi darbinieki.

2.
     
  Ja Valde izveido 1. punktā paredzētās iekšējās noregulējuma grupas, šo grupu koordinatorus tā ieceļ no saviem darbiniekiem. Saskaņā ar 47. panta 3. punktu koordinatorus var uzaicināt kā novērotājus piedalīties Valdes izpildsesijas sanāksmēs, kur attiecīgās dalībvalsts iecelti locekļi piedalās saskaņā ar 49. panta 2. un 3. punktu.

3.
     
  Valde var izveidot iekšējas komitejas, kas sniedz tai konsultācijas un norādījumus par šajā regulā paredzēto funkciju veikšanu.

77. pants

Darbinieku apmaiņa

1.   Valde var izmantot norīkotos valstu ekspertus vai citus darbiniekus, kas nav nodarbināti Valdē.

2.   Valde tās plenārsesijā pieņem attiecīgu lēmumu, ar ko paredz noteikumus par darbinieku apmaiņu un pagaidu norīkošanu no un starp iesaistīto valstu noregulējuma iestādēm un Valdi.

▐

78. pants

Valdes atbildība

1.   Valdes līgumisko atbildību reglamentē tiesību aktos, ko piemēro attiecīgajam līgumam.

2.   Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir pieņemt spriedumu atbilstīgi jebkurai šķīrējtiesas klauzulai, kas ietverta Valdes noslēgtā līgumā.

3.   Ārpuslīgumiskās atbildības gadījumā Valde saskaņā ar vispārējiem principiem, kas ir kopīgi dalībvalstu tiesību sistēmām attiecībā uz valsts iestāžu atbildību, atlīdzina jebkādu kaitējumu, ko radījusi Valde vai tās darbinieki, pildot savus pienākumus, jo īpaši veicot noregulējuma funkcijas, tostarp darbību un bezdarbību ārvalstu noregulējuma procedūru atbalstam.

4.   Valde kompensē
  iesaistītās dalībvalsts
  noregulējuma iestādei zaudējumus, kas tai radušies saistībā ar valsts tiesas lēmumu vai ko tā, vienojoties ar Valdi, ir apņēmusies segt saskaņā ar izlīgumu, kas ir šīs valsts noregulējuma iestādes darbības vai bezdarbības rezultāts, īstenojot jebkuru noregulējumu saskaņā ar šo regulu, izņemot gadījumu, kad ar šādu darbību vai bezdarbību ir
  tīšām
  pārkāpti Savienības tiesību akti, šī regula, Komisijas lēmums vai Valdes lēmums,
  vai ir pieļauta
  acīmredzama un rupja kļūda novērtējumā.

5.   Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir visi ar 3. un 4. punktu saistītie strīdi. Lietas saistībā ar ārpuslīgumisku atbildību nevar ierosināt, ja pagājuši pieci gadi pēc notikuma, kas bijis pamats lietas ierosināšanai.

6.   Darbinieku personisko atbildību pret Valdi reglamentē Civildienesta noteikumi vai viņiem piemērojamā Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.

79. pants

Dienesta noslēpums un informācijas apmaiņa

1.   Valdes locekļi, darbinieki un iesaistīto dalībvalstu apmaiņas vai uz laiku norīkotie darbinieki, kas veic noregulējuma pienākumus, arī beiguši savu pienākumu izpildi, ievēro dienesta noslēpuma prasības saskaņā ar LESD 339. pantu un attiecīgos noteikumus Savienības tiesību aktos.

2.   Valde nodrošina, lai personām, kas tieši vai netieši, pastāvīgi vai dažreiz sniedz kādus pakalpojumus saistībā ar tās pienākumu izpildi,
  tai skaitā amatpersonām un citām personām, kuras Valde pilnvarojusi vai valsts noregulējuma iestādes norīkojušas veikt pārbaudes uz vietas,
  tiktu piemērotas līdzvērtīgas dienesta noslēpuma prasības.

2.a
     
  Šā panta 1. un 2. punktā minētās dienesta noslēpuma prasības piemēro arī novērotājiem, kas apmeklē Valdes sanāksmes ad hoc kārtībā.

2.b
     
  Šā panta 1. un 2. punktā minētās dienesta noslēpuma prasības piemēro neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 1049/2001.

3.   Ievērojot ierobežojumus un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti attiecīgajos Savienības tiesību aktos, nolūkā veikt ar šo regulu uzticētos uzdevumus, Valdei ir atļauta informācijas apmaiņa ar valsts vai Savienības iestādēm un struktūrām gadījumos, ja attiecīgajos Savienības tiesību aktos paredzēts, ka valsts kompetentās iestādes drīkst atklāt informāciju šīm vienībām, vai ja dalībvalstis var paredzēt šādu atklāšanu saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.

80. pants

Piekļuve informācijai un personas datu apstrāde

4.   Uz personas datu apstrādi Valdē attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (13). Valstu noregulējuma iestādes, veicot personas datu apstrādi, ievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (14).

4.a
     
  Personām, uz kurām attiecas Valdes lēmumi, ir tiesības piekļūt Valdes lietas dokumentācijai, ja tiek ievērotas citu personu leģitīmās intereses aizsargāt savus komercnoslēpumus. Tiesības piekļūt lietai neattiecas uz konfidenciālu informāciju.

81. pants

Drošības noteikumi par klasificētas informācijas un sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzību

Valde piemēro drošības principus, kas ietverti Komisijas drošības noteikumos par Eiropas Savienības klasificētās informācijas (EUCI) un sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzību, kā noteikts Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom pielikumā. Drošības principu piemērošana ietver noteikumu piemērošanu par šādas informācijas apmaiņu, apstrādi un glabāšanu.

IV daļa

IZPILDPILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

82. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus.

2.   Pilnvaru deleģējumu piešķir uz nenoteiktu laiku, sākot no 88. pantā minētā datuma.

2.a
     
  Tiek garantēta saskaņotība starp šo regulu un Direktīvu [BRRD]. Visi saskaņā ar šo regulu pieņemtie deleģētie akti ir saskaņoti ar Direktīvu [BRRD] un saskaņā ar to pieņemtajiem deleģētajiem aktiem.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt pilnvaru deleģēšanu, kas norādīta
  19. panta 4.a punktā
  , 62. panta 5. punktā, 65. panta 5. punktā, 66. panta 3. punktā, 67. panta 3. punktā un 70. panta 4. punktā. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 62. panta 5. punktu, 65. panta 5. punktu, 66. panta 3. punktu, 67. panta 3. punktu un 70. panta 4. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome
  trīs
  mēnešu laikā pēc informācijas saņemšanas nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir paziņojuši Komisijai, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par
  trim
  mēnešiem.

83. pants

Pārskatīšana

1.   Līdz 2016. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, īpaši uzsverot tādas iespējamas ietekmes pārraudzību, kas skar iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Šajā ziņojumā izvērtē:

| a) | VNM darbību un ▐tā noregulējuma darbību ietekmi uz Savienības interesēm kopumā, kā arī uz finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus saskaņotību un integritāti, tostarp tā iespējamo ietekmi uz valsts banku sistēmu struktūrām Savienībā,
  uz to konkurētspēju salīdzinājumā ar citām banku sistēmām ārpus VNM un ārpus Savienības
  un attiecībā uz VNM sadarbības un informācijas apmaiņas pasākumu efektivitāti — starp VNM un VNM, un starp VNM un valsts noregulējuma iestādēm un kompetentajām valsts iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs.

  Ziņojumā jo īpaši izvērtē šādus jautājumus:









  i) | vai ir nepieciešams ar šo regulu Valdei un Komisijai piešķirtās funkcijas ekskluzīvi uzticēt neatkarīgai Savienības iestādei; |
| --- | --- | --- |

a)

VNM darbību un ▐tā noregulējuma darbību ietekmi uz Savienības interesēm kopumā, kā arī uz finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus saskaņotību un integritāti, tostarp tā iespējamo ietekmi uz valsts banku sistēmu struktūrām Savienībā,
  uz to konkurētspēju salīdzinājumā ar citām banku sistēmām ārpus VNM un ārpus Savienības
  un attiecībā uz VNM sadarbības un informācijas apmaiņas pasākumu efektivitāti — starp VNM un VNM, un starp VNM un valsts noregulējuma iestādēm un kompetentajām valsts iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs.

i)

vai ir nepieciešams ar šo regulu Valdei un Komisijai piešķirtās funkcijas ekskluzīvi uzticēt neatkarīgai Savienības iestādei;

| ii) | vai sadarbība starp VNM, VUM, ESRK, EBI, EVTI, EAAPI un citām iestādēm, kas ietilpst EFUS, ir atbilstīga; |
| --- | --- |

ii)

vai sadarbība starp VNM, VUM, ESRK, EBI, EVTI, EAAPI un citām iestādēm, kas ietilpst EFUS, ir atbilstīga;

| iii) | vai ieguldījumu portfeli atbilstīgi šīs regulas 70. pantam veido stabili un daudzveidīgi aktīvi; |
| --- | --- |

iii)

vai ieguldījumu portfeli atbilstīgi šīs regulas 70. pantam veido stabili un daudzveidīgi aktīvi;

| iv) | vai ir izbeigta saikne starp valsts parādu un bankas risku; |
| --- | --- |

iv)

vai ir izbeigta saikne starp valsts parādu un bankas risku;

| v) | vai balsošanas kārtība ir atbilstīga; |
| --- | --- |

v)

vai balsošanas kārtība ir atbilstīga;

| vi) | vai būtu jāievieš atsauces vērtība, kas saistīta ar visu iesaistītajās dalībvalstīs atļauto kredītiestāžu kopējām saistībām un kas jāsasniedz papildus mērķapjomam, kuru nosaka kā procentuālo daļu no šo iestāžu noguldījumiem; |
| --- | --- |

vi)

vai būtu jāievieš atsauces vērtība, kas saistīta ar visu iesaistītajās dalībvalstīs atļauto kredītiestāžu kopējām saistībām un kas jāsasniedz papildus mērķapjomam, kuru nosaka kā procentuālo daļu no šo iestāžu noguldījumiem;

| vii) | vai fondam noteiktais mērķapjoms un fonda iemaksu līmenis atbilst mērķapjomiem un iemaksu līmeņiem, ko nosaka neiesaistītās dalībvalstis. |
| --- | --- |

vii)

vai fondam noteiktais mērķapjoms un fonda iemaksu līmenis atbilst mērķapjomiem un iemaksu līmeņiem, ko nosaka neiesaistītās dalībvalstis.

| b) | neatkarības un pārskatatbildības organizācijas efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

neatkarības un pārskatatbildības organizācijas efektivitāti;

| c) | Valdes un EBI mijiedarbību; |
| --- | --- |

c)

Valdes un EBI mijiedarbību;

| d) | mijiedarbību starp Valdi un valstu noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs un VNM ietekmi uz šīm dalībvalstīm
  un mijiedarbību starp Valdi un trešo valstu iestādēm, kā noteikts Direktīvas [BRRD] 2. panta 80. punktā
  . |
| --- | --- |

d)

mijiedarbību starp Valdi un valstu noregulējuma iestādēm neiesaistītajās dalībvalstīs un VNM ietekmi uz šīm dalībvalstīm
  un mijiedarbību starp Valdi un trešo valstu iestādēm, kā noteikts Direktīvas [BRRD] 2. panta 80. punktā
  .

2.   Šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Komisija vajadzības gadījumā sniedz saistītos priekšlikumus.

2.a
     
  Jebkuru Direktīvas [BRRD] pārskatīšanu vajadzības gadījumā veic kopā ar attiecīgu šīs regulas pārskatīšanu.

84. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1093/2010

Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza šādi:

| 1. | Regulas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:






  “(2) | “kompetentās iestādes” ir:






  i) | kompetentās iestādes, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 40. apakšpunktā, Direktīvā 2007/64/EK un kā minēts Direktīvā 2009/110/EK; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Regulas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“(2)

“kompetentās iestādes” ir:

i)

kompetentās iestādes, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 40. apakšpunktā, Direktīvā 2007/64/EK un kā minēts Direktīvā 2009/110/EK;

| ii) | attiecībā uz Direktīvām 2002/65/EK un 2005/60/EK — iestādes, kas ir kompetentas nodrošināt 1. punktā minēto kredītiestāžu un finanšu iestāžu atbilstību šo direktīvu prasībām; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz Direktīvām 2002/65/EK un 2005/60/EK — iestādes, kas ir kompetentas nodrošināt 1. punktā minēto kredītiestāžu un finanšu iestāžu atbilstību šo direktīvu prasībām;

| iii) | attiecībā uz noguldījumu garantiju sistēmām – iestādes, kuras pārvalda noguldījumu garantiju sistēmas saskaņā ar Direktīvu [DGS], vai — gadījumā, ja noguldījumu garantiju sistēmas darbību nodrošina privāts uzņēmums — varas iestāde, kas uzrauga šādas sistēmas atbilstīgi minētajai direktīvai, un |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz noguldījumu garantiju sistēmām – iestādes, kuras pārvalda noguldījumu garantiju sistēmas saskaņā ar Direktīvu [DGS], vai — gadījumā, ja noguldījumu garantiju sistēmas darbību nodrošina privāts uzņēmums — varas iestāde, kas uzrauga šādas sistēmas atbilstīgi minētajai direktīvai, un

| iv) | attiecībā uz
  62. panta 5. punktu
  , 65. panta 5. punktu, 66. panta 3. punktu, 67. panta 4. punktu un 70. panta 4. punktu — noregulējuma iestādes, kā noteikts Direktīvas [BRRD] 3. pantā, un Vienotā noregulējuma valde, ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../... [SRM]”. |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz
  62. panta 5. punktu
  , 65. panta 5. punktu, 66. panta 3. punktu, 67. panta 4. punktu un 70. panta 4. punktu — noregulējuma iestādes, kā noteikts Direktīvas [BRRD] 3. pantā, un Vienotā noregulējuma valde, ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../... [SRM]”.

| 2. | Regulas 25. pantā iekļauj šādu punktu:
  “1.a   Iestāde var organizēt un veikt salīdzinošo izvērtēšanu par informācijas apmaiņu un Vienotās noregulējuma valdes un VNM neiesaistīto dalībvalstu valsts noregulējuma iestāžu kopīgiem pasākumiem, veicot pārrobežu grupu noregulējumu, lai stiprinātu rezultātu efektivitāti un konsekvenci. Šajā nolūkā iestāde izstrādā metodes, kas nodrošina objektīvu izvērtēšanu un salīdzināšanu.” |
| --- | --- |

2.

Regulas 25. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   Iestāde var organizēt un veikt salīdzinošo izvērtēšanu par informācijas apmaiņu un Vienotās noregulējuma valdes un VNM neiesaistīto dalībvalstu valsts noregulējuma iestāžu kopīgiem pasākumiem, veicot pārrobežu grupu noregulējumu, lai stiprinātu rezultātu efektivitāti un konsekvenci. Šajā nolūkā iestāde izstrādā metodes, kas nodrošina objektīvu izvērtēšanu un salīdzināšanu.”

| 3. | Regulas 40. panta 6. punktā pievieno šādu trešo daļu:
  “Lai nodrošinātu atbilstību 62. panta 5. punkta, 65. panta 5. punkta, 66. panta 3. punkta, 67. panta 4. punkta un 70. panta 4. punkta darbības jomai,
  Vienotās
  noregulējuma valdes izpilddirektors ir novērotājs Uzraudzības padomē.” |
| --- | --- |

3.

Regulas 40. panta 6. punktā pievieno šādu trešo daļu:

“Lai nodrošinātu atbilstību 62. panta 5. punkta, 65. panta 5. punkta, 66. panta 3. punkta, 67. panta 4. punkta un 70. panta 4. punkta darbības jomai,
  Vienotās
  noregulējuma valdes izpilddirektors ir novērotājs Uzraudzības padomē.”

85. pants

Valstu noregulējuma finansēšanas mehānismu aizstāšana

No piemērošanas dienas, kas minēta 88. panta otrajā daļā, fonds aizstāj iesaistīto dalībvalstu noregulējuma finansēšanas mehānismu saskaņā ar Direktīvas [BRRD] VII sadaļu.

86. pants

Mītnes nolīgums un darbības nosacījumi

1.   Nepieciešamos pasākumus attiecībā uz Valdes izvietošanu uzņēmējā dalībvalstī un aprīkojumu, kas minētajai dalībvalstij ir jādara pieejams, kā arī īpašos noteikumus, ko uzņēmējā dalībvalstī piemēro izpilddirektoram, Valdes locekļiem tās plenārsesijā, Valdes personālam un viņu ģimenes locekļiem, nosaka starp Valdi un uzņemošo dalībvalsti noslēgtā mītnes nolīgumā, kas noslēgts pēc tam, kad saņemts Valdes apstiprinājums tās plenārsesijā, bet ne vēlāk kā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

2.   Valdi uzņemošā dalībvalsts nodrošina labākos iespējamos apstākļus Valdes darbībai, tostarp daudzvalodu, Eiropas ievirzes mācību iestādes un piemērotus transporta savienojumus.

87. pants

Valdes darbības uzsākšana

1.   Valde pilnībā sāk darbību 2015. gada 1. janvārī.

2.   Komisija uzņemas atbildību par Valdes izveidošanu un sākotnējo darbību, līdz tā ir pietiekami darboties spējīga, lai pati izpildītu savu budžetu. Šim nolūkam tā:

| a) | līdz brīdim, kad izpilddirektors — pēc tam, kad to iecēlusi Padome saskaņā ar 53. pantu, — uzsāk savu pienākumu pildīšanu, Komisija var norīkot Komisijas darbinieku kā pagaidu izpilddirektoru, kurš pilda izpilddirektoram noteiktos pienākumus; |
| --- | --- |

a)

līdz brīdim, kad izpilddirektors — pēc tam, kad to iecēlusi Padome saskaņā ar 53. pantu, — uzsāk savu pienākumu pildīšanu, Komisija var norīkot Komisijas darbinieku kā pagaidu izpilddirektoru, kurš pilda izpilddirektoram noteiktos pienākumus;

| b) | atkāpjoties no
  46. panta 1. punkta i) apakšpunkta
  , un līdz
  46. panta 2. punktā
  minētā lēmuma pieņemšanai pagaidu izpilddirektors īsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras; |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no
  46. panta 1. punkta i) apakšpunkta
  , un līdz
  46. panta 2. punktā
  minētā lēmuma pieņemšanai pagaidu izpilddirektors īsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras;

| c) | Komisija var piedāvāt palīdzību Valdei, jo īpaši norīkojot Komisijas darbiniekus pagaidu darbā ar mērķi veikt aģentūras darbības, par ko ir atbildīgs pagaidu izpilddirektors vai izpilddirektors; |
| --- | --- |

c)

Komisija var piedāvāt palīdzību Valdei, jo īpaši norīkojot Komisijas darbiniekus pagaidu darbā ar mērķi veikt aģentūras darbības, par ko ir atbildīgs pagaidu izpilddirektors vai izpilddirektors;

| d) | Komisija Valdes vārdā ievāc ikgadējās iemaksas, kas minētas 62. panta 5. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

Komisija Valdes vārdā ievāc ikgadējās iemaksas, kas minētas 62. panta 5. punkta d) apakšpunktā.

3.   Pagaidu izpilddirektors var atļaut veikt visus maksājumus, ko sedz Valdes budžetā paredzētas apropriācijas, un var slēgt līgumus, tostarp darba līgumus.

88. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 7. līdz 23. pantu un 25. līdz
  37.
   pantu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Regulas 24. pantu piemēro no
  2016. gada 1. janvāra
  .

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  Atzinums sniegts 2013. gada 6. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

(2)  Atzinums sniegts 2013. gada 17. oktobrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

(3)  Eiropas Parlamenta ... nostāja.

3

(4)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/.../ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokersabiedrību sanācijas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvas 77/91/EEK un 82/891/EEK, Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK un 2011/35/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L ...).

4

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/.../ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokersabiedrību sanācijas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvas 77/91/EEK un 82/891/EEK, Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK un 2011/35/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L ...).

(5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

5

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

(6)  Padomes 2013. gada 15. oktobra Regula (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

6

2013. gada 15. oktobra

1024/2013

(OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.)

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīva 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām. OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012, OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK, OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīva 94/18/EK, kas sakarā ar pienākumu publicēt prospektu groza Direktīvu 80/390/EEK, ar kuru koordinē prasības attiecībā uz to, kā sagatavo, pārbauda un izplata prospektus, kas jāpublicē vērtspapīru iekļaušanai oficiālā biržas sarakstā OV L 135, 31.5.1994., 1. lpp.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

11

(12)  OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

14

---

| 24.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/441 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/441

---

P7_TA(2014)0097

Iebildumu neizteikšana pret īstenošanas pasākumu: siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu apjomi, kuri izsolāmi 2013.–2020. gadā

Eiropas Parlamenta 2014. gada 6. februāra lēmums par iebildumu neizteikšanu pret projektu Komisijas regulai (ES) Nr. .../..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1031/2010, jo īpaši, lai noteiktu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu apjomus, kuri izsolāmi 2013.–2020. gadā (D031326/02 – 2014/2523(RPS))

(2017/C 093/63)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas Regulai (ES) Nr. ..../...., ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1031/2010, jo īpaši, lai noteiktu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu apjomus, kuri izsolāmi 2013.–2020. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas Regulai (ES) Nr. ..../...., ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1031/2010, jo īpaši, lai noteiktu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu apjomus, kuri izsolāmi 2013.–2020. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1),

| — | ņemot vērā minētās direktīvas 23. pantā noteiktās komitejas 2014. gada 8. janvāra atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā minētās direktīvas 23. pantā noteiktās komitejas 2014. gada 8. janvāra atzinumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 7. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret regulas projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 7. janvāra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret regulas projektu,

| — | ņemot vērā vēstuli, ko Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja nosūtīja Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam 2014. gada 30. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vēstuli, ko Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja nosūtīja Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam 2014. gada 30. janvārī,

| — | ņemot vērā 5.a pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 5.a pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. panta 4. punkta d) apakšpunktu un 87.a panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. panta 4. punkta d) apakšpunktu un 87.a panta 6. punktu,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret Komisijas regulas projektu; |
| --- | --- |

1.

paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret Komisijas regulas projektu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Komisijai un informēšanas nolūkā Padomei. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Komisijai un informēšanas nolūkā Padomei.

---

(1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

(2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

---