# Euroopan unionin C 194/2017

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 194 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 60. vuosikerta17. kesäkuu 2017 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 194

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

60. vuosikerta17. kesäkuu 2017

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 194/01 | Komission tiedonanto – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 tulkintaa koskevat suuntaviivat – Julkisen palvelun velvoitteet | 1 |
| 2017/C 194/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7746 – Teva / Allergan Generics) (
  1
  ) | 29 |
| 2017/C 194/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8503 – Goldman Sachs / Eurazeo / Dominion Web Solutions) (
  1
  ) | 29 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2017/C 194/01

Komission tiedonanto – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 tulkintaa koskevat suuntaviivat – Julkisen palvelun velvoitteet

1

2017/C 194/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7746 – Teva / Allergan Generics) (
  1
  )

1

29

2017/C 194/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8503 – Goldman Sachs / Eurazeo / Dominion Web Solutions) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2017/C 194/04 | Neuvoston päätös, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan nimittämisestä | 30 |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 194/05 | Euron kurssi | 32 |
| 2017/C 194/06 | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan pyynnön julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (Almansa (SAN)) | 33 |
| 2017/C 194/07 | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan pyynnön julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (Méntrida (SAN)) | 41 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2017/C 194/04

Neuvoston päätös, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan nimittämisestä

30

Euroopan komissio

2017/C 194/05

Euron kurssi

32

2017/C 194/06

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan pyynnön julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (Almansa (SAN))

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

33

2017/C 194/07

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan pyynnön julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (Méntrida (SAN))

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

41

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 194/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8505 – NN Group / ATP / Hotel) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 47 |
| 2017/C 194/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8508 – Engie / CDC / Solairecorsica 1-2-3) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 48 |
| 2017/C 194/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8495 – Cummins / Eaton Corporation / Eaton JV Business) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 49 |
| 2017/C 194/11 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8435 – FMC / DuPont Divestment Business) (
  1
  ) | 50 |
| 2017/C 194/12 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8526 – CPPIB / BTPS / Milton Park) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 51 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2017/C 194/13 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 52 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2017/C 194/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8505 – NN Group / ATP / Hotel) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

47

2017/C 194/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8508 – Engie / CDC / Solairecorsica 1-2-3) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

48

2017/C 194/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8495 – Cummins / Eaton Corporation / Eaton JV Business) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

49

2017/C 194/11

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8435 – FMC / DuPont Divestment Business) (
  1
  )

1

50

2017/C 194/12

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8526 – CPPIB / BTPS / Milton Park) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

51

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2017/C 194/13

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/1

---

KOMISSION TIEDONANTO

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 tulkintaa koskevat suuntaviivat – Julkisen palvelun velvoitteet

(2017/C 194/01)

Sisällysluettelo

| 1. | Johdanto | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Suuntaviivojen tarve | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Oikeudellinen kehys | 3 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tarve selventää sääntöjä | 3 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | Julkisen palvelun velvoitteen asettaminen | 4 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Yleiset periaatteet | 4 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kelpuutettavat lentoliikenteen lajit ja reitit | 5 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Lentoliikenteen lajit | 5 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Reittityypit | 5 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Reitin ehdoton tärkeys | 6 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Reittien niputtaminen | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Yhteys lähtö- ja saapumisaikoja koskevaan asetukseen | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.5

| 3.3 | Velvoitteiden tarpeellisuus ja riittävyys | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Oikeasuhteisuus taloudellisiin ja sosiaalisiin kehitystarpeisiin nähden | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Vaihtoehtoisten liikennemuotojen riittämättömyys | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Nykyiset lentohinnat ja ehdot | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Nykyisen lentoliikennetarjonnan yhteisvaikutus | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.4

| 3.4 | Velvoitetyypit | 9 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jatkuvuutta koskevat velvoitteet | 10 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Julkisen palvelun velvoitteiden asettamisesta aiheutuvat seuraukset | 10 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 4. | Menettelyt julkisen palvelun velvoitteiden asettamiseksi | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Ilmoitusten julkaiseminen virallisessa lehdessä | 12 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 5. | Tarve arvioida julkisen palvelun velvoitteita säännöllisesti uudelleen | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Yksinomaiset käyttöoikeussopimukset | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Velvollisuus järjestää julkinen tarjouskilpailu | 13 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Kelpoisuus esittää tarjous | 14 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Valintaperusteet | 14 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Reitin liikennöimistä koskevan yksinoikeuden myöntämisen seuraukset | 14 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Julkisen palvelun velvoitteen ja yksinoikeuden uudelleentarkastelu kunkin toimilupakauden lopussa | 15 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 6.6 | Erityistapaus: kilpailutettavien reittien ryhmittely yhteen | 15 |
| --- | --- | --- |

6.6

| 7. | Julkisissa tarjouskilpailuissa noudatettavat menettelyt | 16 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Maksettava korvaus ja suhde valtiontukisääntöihin | 17 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | Mahdollisuus maksaa korvausta ja korvauksen määrä | 17 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.2 | Suhde valtiontukisääntöihin | 17 |
| --- | --- | --- |

8.2

| 8.2.1 | Julkiset tuet korvausten maksamiseksi julkisen palvelun velvoitteesta | 18 |
| --- | --- | --- |

8.2.1

| 8.2.2 | Altmark-perusteet | 18 |
| --- | --- | --- |

8.2.2

| 9. | Kiireellisyysmenettely | 19 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Julkisen palvelun velvoitetta koskevat tarjousmenettelyt ja suhde julkista hankintaa koskeviin sääntöihin | 20 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Komission selvitys- ja päätöksentekovaltuudet | 21 |
| --- | --- | --- |

11.

| LIITE I: | COMP- ja MOVE-pääosastojen laatima kyselylomake julkisen palvelun velvoitteen ilmoittamiseksi komissiolle | 22 |
| --- | --- | --- |

LIITE I:

| LIITE II: | Ote asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 esitetyistä julkisen palvelun velvoitetta koskevista säännöistä | 25 |
| --- | --- | --- |

LIITE II:

1.   JOHDANTO

| 1. | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (1), jäljempänä ’asetus (EY) N:o 1008/2008’ tai ’asetus’, mukaisten julkisen palvelun velvoitteiden tehtävänä on vahvistaa jatkuvuutta, säännöllisyyttä, hinnoittelua tai vähimmäiskapasiteettia koskevat vaatimukset. Tällä tavoin halutaan varmistaa yhteydet syrjäisille tai kehittyville alueille, jos jäsenvaltio katsoo, ettei aluekehityspolitiikan tavoitteita pystyttäisi täyttämään riittävällä tavalla siinä tilanteessa, että markkinavoimat saisivat toimia vapaasti, koska markkinat eivät itse tuottaisi riittäväntasoisia lentoyhteyksiä näille alueille. Julkisen palvelun velvoitteet ovat siten poikkeus yleiseen periaatteeseen lentoliikennepalvelujen vapaasta tarjonnasta EU:ssa. Tämä yleinen periaate turvataan asetuksen 15 artiklan 1 kohdassa. |
| --- | --- |

1.

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (1), jäljempänä ’asetus (EY) N:o 1008/2008’ tai ’asetus’, mukaisten julkisen palvelun velvoitteiden tehtävänä on vahvistaa jatkuvuutta, säännöllisyyttä, hinnoittelua tai vähimmäiskapasiteettia koskevat vaatimukset. Tällä tavoin halutaan varmistaa yhteydet syrjäisille tai kehittyville alueille, jos jäsenvaltio katsoo, ettei aluekehityspolitiikan tavoitteita pystyttäisi täyttämään riittävällä tavalla siinä tilanteessa, että markkinavoimat saisivat toimia vapaasti, koska markkinat eivät itse tuottaisi riittäväntasoisia lentoyhteyksiä näille alueille. Julkisen palvelun velvoitteet ovat siten poikkeus yleiseen periaatteeseen lentoliikennepalvelujen vapaasta tarjonnasta EU:ssa. Tämä yleinen periaate turvataan asetuksen 15 artiklan 1 kohdassa.

| 2. | Tiedonannossaan Ilmailustrategia Euroopalle (2) komissio yksilöi kansalaisten ja yritysten erilaisia tarpeita EU:ssa, kuten korkealaatuisten lentoliikennepalvelujen saanti, ja katsoi, että jos markkinat eivät itsessään tuota riittäväntasoisia lentoyhteyksiä tietyille Euroopan alueille, jäsenvaltiot voivat harkita julkisen palvelun velvoitteiden asettamista välineenä, jolla turvataan liian heikosti liikennöityjen alueiden palvelut eli varmistetaan yhteydet tarpeen mukaan. Julkisen palvelun velvoitteet voivat parantaa yhteyksiä merkittävästi, ja joidenkin tutkimusten mukaan yhteydet ovat olennaisen tärkeitä EU:n alueille: tutkimusten mukaan yhteyksien 10 prosentin lisäys nostaa asukasta kohti laskettua BKT:tä 0,5 lisäprosenttia, lisää BKT:n kasvua yhdellä prosentilla ja kasvattaa yleisesti ottaen työn tuottavuutta (3). Yhteydet ovat olennaisen tärkeitä kasvun, työpaikkojen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. |
| --- | --- |

2.

Tiedonannossaan Ilmailustrategia Euroopalle (2) komissio yksilöi kansalaisten ja yritysten erilaisia tarpeita EU:ssa, kuten korkealaatuisten lentoliikennepalvelujen saanti, ja katsoi, että jos markkinat eivät itsessään tuota riittäväntasoisia lentoyhteyksiä tietyille Euroopan alueille, jäsenvaltiot voivat harkita julkisen palvelun velvoitteiden asettamista välineenä, jolla turvataan liian heikosti liikennöityjen alueiden palvelut eli varmistetaan yhteydet tarpeen mukaan. Julkisen palvelun velvoitteet voivat parantaa yhteyksiä merkittävästi, ja joidenkin tutkimusten mukaan yhteydet ovat olennaisen tärkeitä EU:n alueille: tutkimusten mukaan yhteyksien 10 prosentin lisäys nostaa asukasta kohti laskettua BKT:tä 0,5 lisäprosenttia, lisää BKT:n kasvua yhdellä prosentilla ja kasvattaa yleisesti ottaen työn tuottavuutta (3). Yhteydet ovat olennaisen tärkeitä kasvun, työpaikkojen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta.

| 3. | EU:ssa on nykyisin 179 asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaista julkisen palvelun velvoitteen reittiä 13 jäsenvaltiossa (Espanja, Kreikka, Kroatia, Kypros, Irlanti, Italia, Portugali, Ranska, Ruotsi, Suomi, Tšekki, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta) (4). Tällaisia reittejä on eniten Ranskassa eli 40 reittiä, joilla vuosittain niillä matkustaa noin 5,7 miljoonaa matkustajaa. Tämä tarkoittaa sitä, että joka viides kotimaanliikenteen matkustaja matkustaa jollakin julkisen palvelun velvoitteen reitillä. Irlannissa julkisen palvelun velvoitteen reittien osuus kotimaanliikenteestä on noin 70 prosenttia. Käytännössä julkisen palvelun velvoitteen reitit ovat lähinnä kotimaan reittejä. Vain seitsemän reittiä yhdistää kahdessa eri jäsenvaltiossa olevat lentoasemat. Viranomaiset maksavat tukea 136 nykyiselle julkisen palvelun reitille, ja vuosittain reittien toimintaan käytetään arviolta – komission käytettävissä olevien tietojen mukaan – vähintään 300 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

3.

EU:ssa on nykyisin 179 asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaista julkisen palvelun velvoitteen reittiä 13 jäsenvaltiossa (Espanja, Kreikka, Kroatia, Kypros, Irlanti, Italia, Portugali, Ranska, Ruotsi, Suomi, Tšekki, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta) (4). Tällaisia reittejä on eniten Ranskassa eli 40 reittiä, joilla vuosittain niillä matkustaa noin 5,7 miljoonaa matkustajaa. Tämä tarkoittaa sitä, että joka viides kotimaanliikenteen matkustaja matkustaa jollakin julkisen palvelun velvoitteen reitillä. Irlannissa julkisen palvelun velvoitteen reittien osuus kotimaanliikenteestä on noin 70 prosenttia. Käytännössä julkisen palvelun velvoitteen reitit ovat lähinnä kotimaan reittejä. Vain seitsemän reittiä yhdistää kahdessa eri jäsenvaltiossa olevat lentoasemat. Viranomaiset maksavat tukea 136 nykyiselle julkisen palvelun reitille, ja vuosittain reittien toimintaan käytetään arviolta – komission käytettävissä olevien tietojen mukaan – vähintään 300 miljoonaa euroa.

| 4. | Komissio teki vuosina 2011–2013 asetuksen (EY) N:o 1008/2008 toimivuustarkastuksen, jossa todettiin, että asetuksessa säädetyt julkisen palvelun velvoitteita koskevat säännöt ovat tarkoitukseensa sopivia, eli niillä voidaan varmistaa yhteydet, jos markkinat eivät niitä tarjoa. Sidosryhmät ja jäsenvaltiot suosittivat, että kansalliset viranomaiset ja komissio tehostaisivat yhteistyötään ja että varmistettaisiin EU:n valtiontukisääntöjen ja asetuksessa vahvistettujen julkisen palvelun velvoitteita koskevien sääntöjen hyvä niveltäminen toisiinsa, myös mahdollisesti antamalla ohjeistusta (5). |
| --- | --- |

4.

Komissio teki vuosina 2011–2013 asetuksen (EY) N:o 1008/2008 toimivuustarkastuksen, jossa todettiin, että asetuksessa säädetyt julkisen palvelun velvoitteita koskevat säännöt ovat tarkoitukseensa sopivia, eli niillä voidaan varmistaa yhteydet, jos markkinat eivät niitä tarjoa. Sidosryhmät ja jäsenvaltiot suosittivat, että kansalliset viranomaiset ja komissio tehostaisivat yhteistyötään ja että varmistettaisiin EU:n valtiontukisääntöjen ja asetuksessa vahvistettujen julkisen palvelun velvoitteita koskevien sääntöjen hyvä niveltäminen toisiinsa, myös mahdollisesti antamalla ohjeistusta (5).

| 5. | Näiden suositusten perusteella on toteutettu käytännön toimia. Komissio perusti ajantasaisen julkisen palvelun velvoitteiden yhteystahojen verkoston. Se myös järjesti asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisen markkinoille pääsyä käsittelevän komitean (6) kokouksia. Kokouksissa komission yksiköt tekivät koonnetun esityksen julkisen palvelun velvoitteista, ja jäsenvaltiot vaihtoivat näkemyksiä käytännön kokemuksistaan. Laadittiin yksinkertainen kyselylomake, jonka avulla kansallisten viranomaisten on helppo tiedottaa aikomuksestaan asettaa julkisen palvelun velvoitteita, ja viranomaiset käyttävät nykyään kyseistä lomaketta järjestelmällisesti. Komission yksiköt tuovat mahdolliset ongelmat jo etukäteen jäsenvaltioiden tietoon. Ne saavat uudesta tietokannasta koonnettua tietoa julkisen palvelun velvoitteista eri puolilta Eurooppaa. |
| --- | --- |

5.

Näiden suositusten perusteella on toteutettu käytännön toimia. Komissio perusti ajantasaisen julkisen palvelun velvoitteiden yhteystahojen verkoston. Se myös järjesti asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisen markkinoille pääsyä käsittelevän komitean (6) kokouksia. Kokouksissa komission yksiköt tekivät koonnetun esityksen julkisen palvelun velvoitteista, ja jäsenvaltiot vaihtoivat näkemyksiä käytännön kokemuksistaan. Laadittiin yksinkertainen kyselylomake, jonka avulla kansallisten viranomaisten on helppo tiedottaa aikomuksestaan asettaa julkisen palvelun velvoitteita, ja viranomaiset käyttävät nykyään kyseistä lomaketta järjestelmällisesti. Komission yksiköt tuovat mahdolliset ongelmat jo etukäteen jäsenvaltioiden tietoon. Ne saavat uudesta tietokannasta koonnettua tietoa julkisen palvelun velvoitteista eri puolilta Eurooppaa.

2.   SUUNTAVIIVOJEN TARVE

2.1   Oikeudellinen kehys

| 6. | Julkisen palvelun velvoitteita koskevat edellytykset ja vaatimukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16–18 artiklassa (ks. ote näiden suuntaviivojen liitteessä II). Asetuksen 16 artiklassa vahvistetaan julkisen palvelun velvoitteiden yleiset periaatteet. Siinä vahvistetaan julkisen palvelun velvoitteen asettamisperusteet ja jatkuvuutta koskevat vaatimukset, arviointiperusteet, joita jäsenvaltioiden on sovellettava, säännöt, jotka koskevat julkaisumenettelyä ja liikennöinnin aloittamista julkisen palvelun velvoitteiden reiteillä, sekä edellytykset, joissa reitille pääsyä voidaan rajoittaa, ja tällöin sovellettava menettely samoin kuin menettely, jota sovelletaan kiireellisissä tapauksissa. Asetuksen 17 artiklassa säädetään, miten julkinen tarjouskilpailu on toteutettava. Siinä vahvistetaan säännöt tarjouspyynnön ja sen perusteella tehtävän sopimuksen sisällöstä, julkaisumenettelystä ja tiedoista, jotka on toimitettava tarjoajille, tarjousten valintaperusteista, maksettavasta korvauksesta sekä tiedoista, jotka on toimitettava komissiolle tarjousmenettelyn päätteeksi. Lopuksi 18 artiklassa vahvistetaan säännöt edellisten artikloiden perusteella tehtyjen päätösten uudelleentarkastelusta ja tarkistamisesta. |
| --- | --- |

6.

Julkisen palvelun velvoitteita koskevat edellytykset ja vaatimukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16–18 artiklassa (ks. ote näiden suuntaviivojen liitteessä II). Asetuksen 16 artiklassa vahvistetaan julkisen palvelun velvoitteiden yleiset periaatteet. Siinä vahvistetaan julkisen palvelun velvoitteen asettamisperusteet ja jatkuvuutta koskevat vaatimukset, arviointiperusteet, joita jäsenvaltioiden on sovellettava, säännöt, jotka koskevat julkaisumenettelyä ja liikennöinnin aloittamista julkisen palvelun velvoitteiden reiteillä, sekä edellytykset, joissa reitille pääsyä voidaan rajoittaa, ja tällöin sovellettava menettely samoin kuin menettely, jota sovelletaan kiireellisissä tapauksissa. Asetuksen 17 artiklassa säädetään, miten julkinen tarjouskilpailu on toteutettava. Siinä vahvistetaan säännöt tarjouspyynnön ja sen perusteella tehtävän sopimuksen sisällöstä, julkaisumenettelystä ja tiedoista, jotka on toimitettava tarjoajille, tarjousten valintaperusteista, maksettavasta korvauksesta sekä tiedoista, jotka on toimitettava komissiolle tarjousmenettelyn päätteeksi. Lopuksi 18 artiklassa vahvistetaan säännöt edellisten artikloiden perusteella tehtyjen päätösten uudelleentarkastelusta ja tarkistamisesta.

2.2   Tarve selventää sääntöjä

| 7. | Asetuksella (EY) N:o 1008/2008 vahvistettu EU:n oikeudellinen kehys varmistaa julkisen palvelun velvoitteiden asettamismenettelyn avoimuuden, julkisuuden ja läpinäkyvyyden. On tärkeää seurata julkisen palvelun velvoitteita koskevien sääntöjen asianmukaista soveltamista sen välttämiseksi, että järjestelmää mahdollisesti käytettäisiin väärin asettamalla kohtuuttomia kilpailurajoituksia suhteessa asetettuihin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin tavoitteisiin. Komission tavoitteena on antaa neuvoja ja ratkaista mahdollisimman monta potentiaalista ongelmaa jo ennen kuin julkisen palvelun velvoitetta koskeva ilmoitus julkaistaan. |
| --- | --- |

7.

Asetuksella (EY) N:o 1008/2008 vahvistettu EU:n oikeudellinen kehys varmistaa julkisen palvelun velvoitteiden asettamismenettelyn avoimuuden, julkisuuden ja läpinäkyvyyden. On tärkeää seurata julkisen palvelun velvoitteita koskevien sääntöjen asianmukaista soveltamista sen välttämiseksi, että järjestelmää mahdollisesti käytettäisiin väärin asettamalla kohtuuttomia kilpailurajoituksia suhteessa asetettuihin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin tavoitteisiin. Komission tavoitteena on antaa neuvoja ja ratkaista mahdollisimman monta potentiaalista ongelmaa jo ennen kuin julkisen palvelun velvoitetta koskeva ilmoitus julkaistaan.

| 8. | Tässä yhteydessä katsotaan hyödylliseksi jakaa aiemmin yksittäisissä tapauksissa tehtyjä arviointeja laajemmin, sillä tavallisesti nämä tapaukset ovat vain asianomaisen jäsenvaltion ja komission tiedossa. |
| --- | --- |

8.

Tässä yhteydessä katsotaan hyödylliseksi jakaa aiemmin yksittäisissä tapauksissa tehtyjä arviointeja laajemmin, sillä tavallisesti nämä tapaukset ovat vain asianomaisen jäsenvaltion ja komission tiedossa.

| 9. | Toinen syy näiden suuntaviivojen hyväksymiselle on se, ettei unionin tuomioistuin ole tähän mennessä hyväksynyt oikeuskäytäntöä, joka koskisi asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisia julkisen palvelun velvoitteita. |
| --- | --- |

9.

Toinen syy näiden suuntaviivojen hyväksymiselle on se, ettei unionin tuomioistuin ole tähän mennessä hyväksynyt oikeuskäytäntöä, joka koskisi asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisia julkisen palvelun velvoitteita.

| 10. | Komission yksiköt mainitsivat mahdollisuuden antaa julkisen palvelun velvoitteita koskevaa ohjeistusta kokouksessa, joka järjestettiin kansallisten asiantuntijoiden kanssa syyskuussa 2015 (7). Kyseessä oli yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsyä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille koskevan lainsäädännön soveltamista käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokous. Jäsenvaltiot pitivät tätä ajatusta tervetulleena ja olivat samaa mieltä siitä, että tällainen ohjeistus voisi tarjota läpinäkyvyyttä, yhtenäisyyttä ja selkeyttä EU:n lentoyhtiöille, jäsenvaltioille, alueviranomaisille ja hallinnoille. Tämä kanta vastaa niitä näkemyksiä, joita on esitetty aiemmissa kahdenvälisissä keskusteluissa kansallisten ja paikallisten viranomaisten kanssa. Sen vuoksi komissio sitoutui ilmailustrategiaa koskevassa tiedonannossaan julkaisemaan suuntaviivat, joissa selvennetään, miten komission yksiköt tulkitsevat ja soveltavat asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 säädettyjä julkisen palvelun velvoitteita koskevia sääntöjä ja menettelyjä. Nämä suuntaviivat perustuvat tuohon sitoumukseen. Suuntaviivoja valmistelevana vaiheena järjestettiin kesällä 2016 epävirallinen kohdennettu kuuleminen keskeisten sidosryhmien näkemysten keräämiseksi. |
| --- | --- |

10.

Komission yksiköt mainitsivat mahdollisuuden antaa julkisen palvelun velvoitteita koskevaa ohjeistusta kokouksessa, joka järjestettiin kansallisten asiantuntijoiden kanssa syyskuussa 2015 (7). Kyseessä oli yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsyä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille koskevan lainsäädännön soveltamista käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokous. Jäsenvaltiot pitivät tätä ajatusta tervetulleena ja olivat samaa mieltä siitä, että tällainen ohjeistus voisi tarjota läpinäkyvyyttä, yhtenäisyyttä ja selkeyttä EU:n lentoyhtiöille, jäsenvaltioille, alueviranomaisille ja hallinnoille. Tämä kanta vastaa niitä näkemyksiä, joita on esitetty aiemmissa kahdenvälisissä keskusteluissa kansallisten ja paikallisten viranomaisten kanssa. Sen vuoksi komissio sitoutui ilmailustrategiaa koskevassa tiedonannossaan julkaisemaan suuntaviivat, joissa selvennetään, miten komission yksiköt tulkitsevat ja soveltavat asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 säädettyjä julkisen palvelun velvoitteita koskevia sääntöjä ja menettelyjä. Nämä suuntaviivat perustuvat tuohon sitoumukseen. Suuntaviivoja valmistelevana vaiheena järjestettiin kesällä 2016 epävirallinen kohdennettu kuuleminen keskeisten sidosryhmien näkemysten keräämiseksi.

| 11. | Suuntaviivojen tarkoituksena on selittää, miten komissio tulkitsee asetuksessa käytettyjä perusteita, ja kuvata sovellettavia menettelyjä. Lisäksi teksti sisältää vastauksia yleisimmin esitettyihin kysymyksiin, joihin asetuksessa ei anneta tarkkoja vastauksia. Selvästikin jotkin jäsenvaltiot tuntevat julkisen palvelun velvoitteita koskevat säännöt ja niiden soveltamisen hyvin tarkkaan, kun taas joillakin muilla jäsenvaltioilla on vain hyvin vähän tai ei lainkaan kokemusta kyseisten sääntöjen soveltamisesta. Sääntöjen ja niiden tulkinnan selventämisen tarkoituksena on helpottaa sääntöjen soveltamista, varsinkin niissä jäsenvaltioissa, jotka käyttävät julkisen palvelun velvoitteita ensimmäistä kertaa. |
| --- | --- |

11.

Suuntaviivojen tarkoituksena on selittää, miten komissio tulkitsee asetuksessa käytettyjä perusteita, ja kuvata sovellettavia menettelyjä. Lisäksi teksti sisältää vastauksia yleisimmin esitettyihin kysymyksiin, joihin asetuksessa ei anneta tarkkoja vastauksia. Selvästikin jotkin jäsenvaltiot tuntevat julkisen palvelun velvoitteita koskevat säännöt ja niiden soveltamisen hyvin tarkkaan, kun taas joillakin muilla jäsenvaltioilla on vain hyvin vähän tai ei lainkaan kokemusta kyseisten sääntöjen soveltamisesta. Sääntöjen ja niiden tulkinnan selventämisen tarkoituksena on helpottaa sääntöjen soveltamista, varsinkin niissä jäsenvaltioissa, jotka käyttävät julkisen palvelun velvoitteita ensimmäistä kertaa.

| 12. | Sen kokemuksen lisäksi, jota komissio on saanut asetuksessa säädettyjen julkisen palvelun velvoitteita koskevien sääntöjen soveltamisesta, näissä suuntaviivoissa otetaan myös huomioon EU:n lainsäädännössä vahvistetut valtiontukisäännöt (erityisesti SEUT-sopimuksen 107–109 artikla) (8). Komissiolle esitetään yleisesti ottaen paljon kysymyksiä julkisen palvelun velvoitteista – lähes päivittäin ja kysyjinä ovat yleensä jäsenvaltiot. Virallisia kanteluita – joita esittävät lentoyhtiöt ja lentoasemat – esitetään kuitenkin hyvin vähän. Suuntaviivoissa pyritään vastaamaan kysymyksiin, joita kansalliset viranomaiset, lentoyhtiöt ja lentoasemat useimmin esittävät. Niissä ei pyritä kattamaan kaikkia säännöksiä tyhjentävästi. |
| --- | --- |

12.

Sen kokemuksen lisäksi, jota komissio on saanut asetuksessa säädettyjen julkisen palvelun velvoitteita koskevien sääntöjen soveltamisesta, näissä suuntaviivoissa otetaan myös huomioon EU:n lainsäädännössä vahvistetut valtiontukisäännöt (erityisesti SEUT-sopimuksen 107–109 artikla) (8). Komissiolle esitetään yleisesti ottaen paljon kysymyksiä julkisen palvelun velvoitteista – lähes päivittäin ja kysyjinä ovat yleensä jäsenvaltiot. Virallisia kanteluita – joita esittävät lentoyhtiöt ja lentoasemat – esitetään kuitenkin hyvin vähän. Suuntaviivoissa pyritään vastaamaan kysymyksiin, joita kansalliset viranomaiset, lentoyhtiöt ja lentoasemat useimmin esittävät. Niissä ei pyritä kattamaan kaikkia säännöksiä tyhjentävästi.

| 13. | Suuntaviivoissa annetaan ohjeistusta, joka on merkityksellistä useimmissa tapauksissa, mutta olisi korostettava, että jokaista tapausta on arvioita erillisesti ja ottaen huomioon kaikki siihen liittyvät erityispiirteet. |
| --- | --- |

13.

Suuntaviivoissa annetaan ohjeistusta, joka on merkityksellistä useimmissa tapauksissa, mutta olisi korostettava, että jokaista tapausta on arvioita erillisesti ja ottaen huomioon kaikki siihen liittyvät erityispiirteet.

| 14. | Suuntaviivoilla ei kuitenkaan ole tarkoitus luoda uusia oikeudellisia velvoitteita, eikä niillä rajoiteta unionin tuomioistuimen julkisen palvelun velvoitteista tulevaisuudessa mahdollisesti antamaa tulkintaa. |
| --- | --- |

14.

Suuntaviivoilla ei kuitenkaan ole tarkoitus luoda uusia oikeudellisia velvoitteita, eikä niillä rajoiteta unionin tuomioistuimen julkisen palvelun velvoitteista tulevaisuudessa mahdollisesti antamaa tulkintaa.

3.   JULKISEN PALVELUN VELVOITTEEN ASETTAMINEN

3.1   Yleiset periaatteet

| 15. | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 1 ja 4 kohdasta seuraa, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista aikomuksistaan asettaa julkisen palvelun velvoitteita. Ilmoituksen julkaiseminen ei anna oikeusvarmuutta jostakin tietystä lopputuloksesta, vaan sen tarkoituksena on tiedottaa markkinoille jäsenvaltion aikomuksesta asettaa uusi julkisen palvelun velvoite (9). Komission yksiköt ovat laatineet kyselylomakkeen julkisen palvelun velvoitteiden ilmoittamiseksi ja kuvaamiseksi. Kyselylomake kattaa myös niin asetuksen (EY) N:o 1008/2008 kuin valtiontukisääntöjen mukaiset tärkeimmät kysymykset, jotka ovat olennainen mutta riippumaton osa minkä tahansa julkisen palvelun velvoitteen arviointia (ks. liite I) (10). Vaikka komissio ei sinällään tee virallista päätöstä julkisen palvelun velvoitteesta, on kuitenkin hyvin tärkeää selventää mahdollisesti havaittuja seikkoja ennen kuin julkisen palvelun velvoite asetetaan tai sitä muutetaan ja se saattaa aiheuttaa vastaisuudessa huolta. Komissio kehottaa jäsenvaltioita ottamaan yhteyttä yksikköihinsä mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, kun ne alkavat harkita uuden julkisen palvelun velvoitteen asettamista tai voimassa olevan julkisen palvelun velvoitteen muuttamista. Tällä varmistetaan, että komission yksiköt ovat suunnitelmista tietoista ja voivat tarjota apuaan alusta lähtien, minkä myötä koko menettely myös sujuvoituu. |
| --- | --- |

15.

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 1 ja 4 kohdasta seuraa, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista aikomuksistaan asettaa julkisen palvelun velvoitteita. Ilmoituksen julkaiseminen ei anna oikeusvarmuutta jostakin tietystä lopputuloksesta, vaan sen tarkoituksena on tiedottaa markkinoille jäsenvaltion aikomuksesta asettaa uusi julkisen palvelun velvoite (9). Komission yksiköt ovat laatineet kyselylomakkeen julkisen palvelun velvoitteiden ilmoittamiseksi ja kuvaamiseksi. Kyselylomake kattaa myös niin asetuksen (EY) N:o 1008/2008 kuin valtiontukisääntöjen mukaiset tärkeimmät kysymykset, jotka ovat olennainen mutta riippumaton osa minkä tahansa julkisen palvelun velvoitteen arviointia (ks. liite I) (10). Vaikka komissio ei sinällään tee virallista päätöstä julkisen palvelun velvoitteesta, on kuitenkin hyvin tärkeää selventää mahdollisesti havaittuja seikkoja ennen kuin julkisen palvelun velvoite asetetaan tai sitä muutetaan ja se saattaa aiheuttaa vastaisuudessa huolta. Komissio kehottaa jäsenvaltioita ottamaan yhteyttä yksikköihinsä mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, kun ne alkavat harkita uuden julkisen palvelun velvoitteen asettamista tai voimassa olevan julkisen palvelun velvoitteen muuttamista. Tällä varmistetaan, että komission yksiköt ovat suunnitelmista tietoista ja voivat tarjota apuaan alusta lähtien, minkä myötä koko menettely myös sujuvoituu.

| 16. | Lentoliikennealalla julkisen palvelun velvoitteilla on tärkeä erityispiirre: julkisen palvelun velvoitteiden järjestelmä, jossa vahvistetaan edellytykset liikennöidä tietyllä reitillä, on erotettava selkeästi sopimuksesta, jolla annetaan yksinoikeus (korvauksen kanssa tai ilman sitä) jollekin toimijalle. Julkisen palvelun velvoitteen asettaminen lentoliikennealalla ei välttämättä ja automaattisesti anna asianomaiselle jäsenvaltiolle oikeutta rajoittaa pääsy lentoreitille yhteen lentoliikenteen harjoittajaan tai myöntää korvauksia julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä (niin kutsuttu rajoitettu julkisen palvelun velvoite). Jos lentoliikenteen harjoittaja ilmaisee halukkuutensa liikennöidä reittiä ilman yksinoikeutta ja korvausta, pääsyn reitille on säilyttävä vapaana kaikille lentoliikenteen harjoittajille, jotka noudattavat julkisen palvelun velvoitteen edellytyksiä (niin kutsuttu avoin julkisen palvelun velvoite). |
| --- | --- |

16.

Lentoliikennealalla julkisen palvelun velvoitteilla on tärkeä erityispiirre: julkisen palvelun velvoitteiden järjestelmä, jossa vahvistetaan edellytykset liikennöidä tietyllä reitillä, on erotettava selkeästi sopimuksesta, jolla annetaan yksinoikeus (korvauksen kanssa tai ilman sitä) jollekin toimijalle. Julkisen palvelun velvoitteen asettaminen lentoliikennealalla ei välttämättä ja automaattisesti anna asianomaiselle jäsenvaltiolle oikeutta rajoittaa pääsy lentoreitille yhteen lentoliikenteen harjoittajaan tai myöntää korvauksia julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä (niin kutsuttu rajoitettu julkisen palvelun velvoite). Jos lentoliikenteen harjoittaja ilmaisee halukkuutensa liikennöidä reittiä ilman yksinoikeutta ja korvausta, pääsyn reitille on säilyttävä vapaana kaikille lentoliikenteen harjoittajille, jotka noudattavat julkisen palvelun velvoitteen edellytyksiä (niin kutsuttu avoin julkisen palvelun velvoite).

| 17. | Asetuksen mukaan julkisen palvelun velvoitteita voidaan erityisesti käyttää varmistamaan pääsy pitkien etäisyyksien päässä tai eristyksissä oleville alueille tai tietyin edellytyksin, jos markkinavoimat eivät yksin mahdollista tiettyjen vaatimusten mukaisten lentoliikennepalvelujen vähimmäistarjontaa. |
| --- | --- |

17.

Asetuksen mukaan julkisen palvelun velvoitteita voidaan erityisesti käyttää varmistamaan pääsy pitkien etäisyyksien päässä tai eristyksissä oleville alueille tai tietyin edellytyksin, jos markkinavoimat eivät yksin mahdollista tiettyjen vaatimusten mukaisten lentoliikennepalvelujen vähimmäistarjontaa.

| 18. | Koska julkisen palvelun velvoitteet ovat poikkeus yleiseen periaatteeseen lentoliikennepalvelujen vapaasta tarjonnasta (11), julkisen palvelun velvoitteisiin sovelletaan tiukkoja vaatimuksia ja rajoituksia. Julkisen palvelun velvoitteiden olisi noudatettava läpinäkyvyyden, syrjimättömyyden ja oikeasuhteisuuden periaatteita. Julkisen palvelun velvoitteissa ei varsinkaan saa syrjiä lentoliikenteen harjoittajia näiden kansallisuuden tai identiteetin perusteella, eikä niissä saa ylittää sitä, mikä on tarpeen politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi (12). |
| --- | --- |

18.

Koska julkisen palvelun velvoitteet ovat poikkeus yleiseen periaatteeseen lentoliikennepalvelujen vapaasta tarjonnasta (11), julkisen palvelun velvoitteisiin sovelletaan tiukkoja vaatimuksia ja rajoituksia. Julkisen palvelun velvoitteiden olisi noudatettava läpinäkyvyyden, syrjimättömyyden ja oikeasuhteisuuden periaatteita. Julkisen palvelun velvoitteissa ei varsinkaan saa syrjiä lentoliikenteen harjoittajia näiden kansallisuuden tai identiteetin perusteella, eikä niissä saa ylittää sitä, mikä on tarpeen politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi (12).

3.2   Kelpuutettavat lentoliikenteen lajit ja reitit

3.2.1   Lentoliikenteen lajit

| 19. | Julkisen palvelun velvoitteet voivat koskea vain säännöllistä lentoliikennettä (13). Ne eivät voi koskea tilauslentoliikennettä. Jos lentoliikenteen harjoittaja tarjoaa reitillä istuinpaikkojen myyntiä (14) reitille asetetun julkisen palvelun velvoitteen vaatimusten mukaisesti, myös kyseinen lentoliikenne katsotaan säännölliseksi lentoliikenteeksi (15). |
| --- | --- |

19.

Julkisen palvelun velvoitteet voivat koskea vain säännöllistä lentoliikennettä (13). Ne eivät voi koskea tilauslentoliikennettä. Jos lentoliikenteen harjoittaja tarjoaa reitillä istuinpaikkojen myyntiä (14) reitille asetetun julkisen palvelun velvoitteen vaatimusten mukaisesti, myös kyseinen lentoliikenne katsotaan säännölliseksi lentoliikenteeksi (15).

3.2.2   Reittityypit

| 20. | Asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 mahdollistetaan julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen kahdentyyppisillä reiteillä (16):






  a) | Reitit syrjäistä aluetta tai kehitysaluetta palvelevalle lentoasemalle
  Syrjäinen alue on tyypillisesti pitkien etäisyyksien päässä oleva alue tai alue, jolle on vaikea päästä pääkaupungista ja muista jäsenvaltion isoista kaupungeista. Pitkiä etäisyyksiä ja eristyneisyyttä olisi arvioitava ottaen huomioon jäsenvaltion alue sekä hallinnolliset, liike-elämän, opetusalan ja lääkäripalveluiden keskukset mutta myös jäsenvaltion rajanaapureina olevien muiden jäsenvaltioiden alue ja tällaiset keskukset. Kehitysalue on muita alueita jäljessä taloudellisesti (17) mitattuna esimerkiksi asukasta kohti lasketulla BKT:llä tai työttömyysasteella. |
| --- | --- | --- |

20.

Asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 mahdollistetaan julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen kahdentyyppisillä reiteillä (16):

a)

Reitit syrjäistä aluetta tai kehitysaluetta palvelevalle lentoasemalle

Syrjäinen alue on tyypillisesti pitkien etäisyyksien päässä oleva alue tai alue, jolle on vaikea päästä pääkaupungista ja muista jäsenvaltion isoista kaupungeista. Pitkiä etäisyyksiä ja eristyneisyyttä olisi arvioitava ottaen huomioon jäsenvaltion alue sekä hallinnolliset, liike-elämän, opetusalan ja lääkäripalveluiden keskukset mutta myös jäsenvaltion rajanaapureina olevien muiden jäsenvaltioiden alue ja tällaiset keskukset. Kehitysalue on muita alueita jäljessä taloudellisesti (17) mitattuna esimerkiksi asukasta kohti lasketulla BKT:llä tai työttömyysasteella.

| b) | Vähäliikenteiset reitit jollekin lentoasemalle
  Asetuksessa ei esitetä kvantifioitua perustetta jonkin reitin vähäliikenteisyyden arvioimiseksi, koska tilanteet saattavat vaihdella paljon eri jäsenvaltioissa. Koska komissiolla on kuitenkin kokemusta useista julkisen palvelun velvoitteita koskevista tapauksista, voitaneen todeta, ettei reittiä, jolla on yli 100 000 matkustajaa vuodessa, voida tavallisesti katsoa vähäliikenteiseksi reitiksi asetuksessa tarkoitetulla tavalla (18). |
| --- | --- |

b)

Vähäliikenteiset reitit jollekin lentoasemalle

Asetuksessa ei esitetä kvantifioitua perustetta jonkin reitin vähäliikenteisyyden arvioimiseksi, koska tilanteet saattavat vaihdella paljon eri jäsenvaltioissa. Koska komissiolla on kuitenkin kokemusta useista julkisen palvelun velvoitteita koskevista tapauksista, voitaneen todeta, ettei reittiä, jolla on yli 100 000 matkustajaa vuodessa, voida tavallisesti katsoa vähäliikenteiseksi reitiksi asetuksessa tarkoitetulla tavalla (18).

| 21. | Asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 julkisen palvelun velvoitteita ei rajoiteta reitille, joita liikennöidään yhdessä ainoassa jäsenvaltiossa. Julkisen palvelun velvoitteita voidaan vallan hyvin soveltaa kaikilla EU:n sisäisillä reiteillä, jotka täyttävät asetuksen edellytykset. Kolmansiin maihin liikennöitävät julkisen palvelun velvoitteiden reitit eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan, sillä asetus koskee vain EU:n sisäistä lentoliikennettä (19). |
| --- | --- |

21.

Asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 julkisen palvelun velvoitteita ei rajoiteta reitille, joita liikennöidään yhdessä ainoassa jäsenvaltiossa. Julkisen palvelun velvoitteita voidaan vallan hyvin soveltaa kaikilla EU:n sisäisillä reiteillä, jotka täyttävät asetuksen edellytykset. Kolmansiin maihin liikennöitävät julkisen palvelun velvoitteiden reitit eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan, sillä asetus koskee vain EU:n sisäistä lentoliikennettä (19).

| 22. | Asetuksen 16 artiklan 1 kohdasta seuraa, että julkisen palvelun velvoitteen reitti on aina määritettävä yhdeltä lentoasemalta toiselle lentoasemalle, eikä viittaamalla kahteen kaupunkiin tai alueeseen. Olisi perusteltava asianmukaisella tavalla, miksi lentoasema on valittu julkisen palvelun velvoitetta varten. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon yhtenä tekijänä jatkoyhteydet – eli kohteet, joihin määräpaikkana olevan kaupungin lentoasemilta liikennöidään, ja vuorotiheydet – mutta jatkoyhteydet eivät voi olla ainoa peruste sille, miksi valitaan jokin tietty lentoasema eikä jokin toinen lentoasema. Vaihtoehtoisesti, jos viranomainen katsoo, että useat määrälentoasemat palvelisivat jonkin alueen tarpeita yhtäläisesti, se voi asettaa julkisen palvelun velvoitteen joltakin alueen lentoasemalta useille tällaisille määrälentoasemille, ja siten asettaa julkisen palvelun velvoitteen näille eri reiteille. Jos jokin lentoliikenteen harjoittaja ryhtyy liikennöimään jollain näistä reiteistä tai jos jokin lentoliikenteen harjoittaja valitaan yhdelle reitille sen jälkeen, kun on käyty kaikkia näitä reittejä koskeva julkinen tarjouskilpailu, muut julkisen palvelun velvoitteet on kumottava, jottei markkinoita suljettaisi aiheettomasti (20). Vaikkei tätä asetelmaa suoranaisesti tarkastellakaan 16 artiklan 1 kohdassa, se ei ole säännöksen vastainen, ja lisäksi se on säännöksen tavoitteiden mukainen. Jotta kohtelu ei olisi eriarvoista ja vältettäisiin kilpailun vääristymät, on kuitenkin tärkeää tehdä viranomaisen aikeet selkeiksi alusta lähtien, erityisesti asetuksen 16 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa. |
| --- | --- |

22.

Asetuksen 16 artiklan 1 kohdasta seuraa, että julkisen palvelun velvoitteen reitti on aina määritettävä yhdeltä lentoasemalta toiselle lentoasemalle, eikä viittaamalla kahteen kaupunkiin tai alueeseen. Olisi perusteltava asianmukaisella tavalla, miksi lentoasema on valittu julkisen palvelun velvoitetta varten. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon yhtenä tekijänä jatkoyhteydet – eli kohteet, joihin määräpaikkana olevan kaupungin lentoasemilta liikennöidään, ja vuorotiheydet – mutta jatkoyhteydet eivät voi olla ainoa peruste sille, miksi valitaan jokin tietty lentoasema eikä jokin toinen lentoasema. Vaihtoehtoisesti, jos viranomainen katsoo, että useat määrälentoasemat palvelisivat jonkin alueen tarpeita yhtäläisesti, se voi asettaa julkisen palvelun velvoitteen joltakin alueen lentoasemalta useille tällaisille määrälentoasemille, ja siten asettaa julkisen palvelun velvoitteen näille eri reiteille. Jos jokin lentoliikenteen harjoittaja ryhtyy liikennöimään jollain näistä reiteistä tai jos jokin lentoliikenteen harjoittaja valitaan yhdelle reitille sen jälkeen, kun on käyty kaikkia näitä reittejä koskeva julkinen tarjouskilpailu, muut julkisen palvelun velvoitteet on kumottava, jottei markkinoita suljettaisi aiheettomasti (20). Vaikkei tätä asetelmaa suoranaisesti tarkastellakaan 16 artiklan 1 kohdassa, se ei ole säännöksen vastainen, ja lisäksi se on säännöksen tavoitteiden mukainen. Jotta kohtelu ei olisi eriarvoista ja vältettäisiin kilpailun vääristymät, on kuitenkin tärkeää tehdä viranomaisen aikeet selkeiksi alusta lähtien, erityisesti asetuksen 16 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa.

| 23. | Se, että julkisen palvelun velvoite määritettäisiin jonkin alueen ja useiden samaa kaupunkia palvelevien lentoasemien välisille reiteille, ei yleensä olisi oikeassa suhteessa tavoitteisiin, jotka koskevat liikkuvuuden ja alueellisen koheesion varmistamista. Toimenpide vaikuttaisi niin, että se sulkisi pois satunnaiset lentoliikenteen harjoittajat, koska ne eivät voisi lentää alueelta millekään määräpaikkana olevan kaupungin lentoasemalle, ja sen vuoksi se edistäisi markkinoiden lopullista sulkemista uusilta toimijoilta kilpailulle otollisilla reiteillä. Julkisen palvelun velvoitteiden ei sen vuoksi tulisi vaikuttaa saman kaupungin muihin lentoasemiin, jotka eivät tulleet valituiksi. |
| --- | --- |

23.

Se, että julkisen palvelun velvoite määritettäisiin jonkin alueen ja useiden samaa kaupunkia palvelevien lentoasemien välisille reiteille, ei yleensä olisi oikeassa suhteessa tavoitteisiin, jotka koskevat liikkuvuuden ja alueellisen koheesion varmistamista. Toimenpide vaikuttaisi niin, että se sulkisi pois satunnaiset lentoliikenteen harjoittajat, koska ne eivät voisi lentää alueelta millekään määräpaikkana olevan kaupungin lentoasemalle, ja sen vuoksi se edistäisi markkinoiden lopullista sulkemista uusilta toimijoilta kilpailulle otollisilla reiteillä. Julkisen palvelun velvoitteiden ei sen vuoksi tulisi vaikuttaa saman kaupungin muihin lentoasemiin, jotka eivät tulleet valituiksi.

| 24. | Julkisen palvelun velvoitteita voidaan tavallisesti soveltaa reiteillä, joilla tehdään yksi tai useampi välilasku (21). Julkisen palvelun velvoitteen riittävyyttä on kuitenkin arvioitava kunkin lentosegmentin osalta erikseen. Julkisen palvelun velvoitetta ei tulisi soveltaa lentosegmentteihin, jotka eivät täytä velvoitteen vaatimuksia. Jos julkisen palvelun velvoite asetetaan esimerkiksi reitille A–C ja tehdään välilasku B:ssä, on arvioitava erikseen reittien A–C, A–B ja B–C kelpoisuutta. Jos esimerkiksi segmentti B–C ei täytä julkisen palvelun velvoitetta omana tapauksenaan, julkisen palvelun velvoitteita ei tulisi soveltaa lentoliikenteen harjoittajiin, jotka kuljettavat matkustajia ja/tai rahtia kyseisellä segmentillä. Reittiä A–C koskevien velvoitteiden ei tulisi estää lentoliikennepalvelujen vapaata tarjontaa segmentillä B–C. |
| --- | --- |

24.

Julkisen palvelun velvoitteita voidaan tavallisesti soveltaa reiteillä, joilla tehdään yksi tai useampi välilasku (21). Julkisen palvelun velvoitteen riittävyyttä on kuitenkin arvioitava kunkin lentosegmentin osalta erikseen. Julkisen palvelun velvoitetta ei tulisi soveltaa lentosegmentteihin, jotka eivät täytä velvoitteen vaatimuksia. Jos julkisen palvelun velvoite asetetaan esimerkiksi reitille A–C ja tehdään välilasku B:ssä, on arvioitava erikseen reittien A–C, A–B ja B–C kelpoisuutta. Jos esimerkiksi segmentti B–C ei täytä julkisen palvelun velvoitetta omana tapauksenaan, julkisen palvelun velvoitteita ei tulisi soveltaa lentoliikenteen harjoittajiin, jotka kuljettavat matkustajia ja/tai rahtia kyseisellä segmentillä. Reittiä A–C koskevien velvoitteiden ei tulisi estää lentoliikennepalvelujen vapaata tarjontaa segmentillä B–C.

3.2.3   Reitin ehdoton tärkeys

| 25. | Julkisen palvelun velvoite voidaan asettaa reitille vain, ”jos tällaista reittiä pidetään ehdottoman tärkeänä lentoaseman liikennöintialueen taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle” (22). Tämä on olennainen edellytys kaikille edellä mainitun kaltaisille reiteille, ja arviointi on aina tehtävä ottaen huomioon tapauksen erityispiirteet. Jäsenvaltioilla on tietty harkintavalta reitin ehdottoman tärkeyden arvioinnissa. Harkintavaltaa on kuitenkin käytettävä yhteystarpeita koskevien objektiivisten tekijöiden perusteella asetuksen ja yleisemmin ottaen EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

25.

Julkisen palvelun velvoite voidaan asettaa reitille vain, ”jos tällaista reittiä pidetään ehdottoman tärkeänä lentoaseman liikennöintialueen taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle” (22). Tämä on olennainen edellytys kaikille edellä mainitun kaltaisille reiteille, ja arviointi on aina tehtävä ottaen huomioon tapauksen erityispiirteet. Jäsenvaltioilla on tietty harkintavalta reitin ehdottoman tärkeyden arvioinnissa. Harkintavaltaa on kuitenkin käytettävä yhteystarpeita koskevien objektiivisten tekijöiden perusteella asetuksen ja yleisemmin ottaen EU:n lainsäädännön mukaisesti.

| 26. | Reitti, joka on välttämätön pienen saaren tai pitkien etäisyyksien päässä olevan alueen kaltaiselle alueelle, on selkeästi ehdottoman tärkeä. Lentoyhteyksiä, joilla yhdistetään pienet ja keskisuuret kaupungit tärkeisiin taloudellisiin tai hallinnollisiin keskuksiin, voitaisiin myös pitää ehdottoman tärkeinä kyseisten alueiden taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle tietyissä olosuhteissa. On esimerkiksi luotu julkisen palvelun velvoitteiden järjestelmä reitille, joka yhdistää erään saarijäsenvaltion pääkaupungin Brysseliin eli kaupunkiin, johon EU:n eri toimielimet ja laitokset ovat sijoittuneet. |
| --- | --- |

26.

Reitti, joka on välttämätön pienen saaren tai pitkien etäisyyksien päässä olevan alueen kaltaiselle alueelle, on selkeästi ehdottoman tärkeä. Lentoyhteyksiä, joilla yhdistetään pienet ja keskisuuret kaupungit tärkeisiin taloudellisiin tai hallinnollisiin keskuksiin, voitaisiin myös pitää ehdottoman tärkeinä kyseisten alueiden taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle tietyissä olosuhteissa. On esimerkiksi luotu julkisen palvelun velvoitteiden järjestelmä reitille, joka yhdistää erään saarijäsenvaltion pääkaupungin Brysseliin eli kaupunkiin, johon EU:n eri toimielimet ja laitokset ovat sijoittuneet.

| 27. | Asetuksen 16 artiklan 1 kohta rajoittaa kuitenkin jäsenvaltioiden harkintavaltaa. Julkisen palvelun velvoitteita voidaan esimerkiksi asettaa poistamaan alueiden tai kaupunkien taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen esteitä, mutta niitä ei voida asettaa sen vuoksi, että suorana tai välillisenä tavoitteena olisi edistää tai tukea tiettyä lentoliikenteen harjoittajaa tai kehittää jotakin lentoasemaa. |
| --- | --- |

27.

Asetuksen 16 artiklan 1 kohta rajoittaa kuitenkin jäsenvaltioiden harkintavaltaa. Julkisen palvelun velvoitteita voidaan esimerkiksi asettaa poistamaan alueiden tai kaupunkien taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen esteitä, mutta niitä ei voida asettaa sen vuoksi, että suorana tai välillisenä tavoitteena olisi edistää tai tukea tiettyä lentoliikenteen harjoittajaa tai kehittää jotakin lentoasemaa.

3.2.4   Reittien niputtaminen

| 28. | Jäsenvaltiot eivät voi asettaa jollekin reitille pääsyn ehdoksi muiden reittien liikennöimistä. Tällainen niputtaminen olisi asetuksen (EY) N:o 1008/2008 vastaista (23). Asetuksen 16 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyissä kelpoisuutta ja riittävyyttä koskevissa perusteissa viitataan ”reittiin”, jota ei voida rinnastaa niputettuihin reitteihin. Sen vuoksi kutakin kyseisistä perusteista olisi arvioitava erikseen suhteessa kuhunkin yksittäiseen reittiin. Niputettujen reittien katsomista yhdeksi ainoaksi reitiksi voitaisiin pitää reiteille pääsyn liiallisena rajoittamisena, sillä todennäköisesti vain sellaiset lentoliikenteen harjoittajat, joilla on alueellisia toimipaikkoja, voisivat tarjota palveluja kaikilla näillä reiteillä. |
| --- | --- |

28.

Jäsenvaltiot eivät voi asettaa jollekin reitille pääsyn ehdoksi muiden reittien liikennöimistä. Tällainen niputtaminen olisi asetuksen (EY) N:o 1008/2008 vastaista (23). Asetuksen 16 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyissä kelpoisuutta ja riittävyyttä koskevissa perusteissa viitataan ”reittiin”, jota ei voida rinnastaa niputettuihin reitteihin. Sen vuoksi kutakin kyseisistä perusteista olisi arvioitava erikseen suhteessa kuhunkin yksittäiseen reittiin. Niputettujen reittien katsomista yhdeksi ainoaksi reitiksi voitaisiin pitää reiteille pääsyn liiallisena rajoittamisena, sillä todennäköisesti vain sellaiset lentoliikenteen harjoittajat, joilla on alueellisia toimipaikkoja, voisivat tarjota palveluja kaikilla näillä reiteillä.

| 29. | Kieltoa niputtaa reittejä julkisen palvelun velvoitteen asettamisvaiheessa ei pitäisi sekoittaa mahdollisuuteen esittää tarjous pääsystä useammalle reitille asetuksen 16 artiklan 10 kohdassa säädetyllä tavalla. Tätä mahdollisuutta selitetään tarkemmin näiden suuntaviivojen 6.6 kohdassa. Sitä sovelletaan vain niihin reitteihin, joilla yksikään lentoliikenteen harjoittaja ei ole aloittanut tai ei ole aloittamassa säännöllistä lentoliikennettä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

29.

Kieltoa niputtaa reittejä julkisen palvelun velvoitteen asettamisvaiheessa ei pitäisi sekoittaa mahdollisuuteen esittää tarjous pääsystä useammalle reitille asetuksen 16 artiklan 10 kohdassa säädetyllä tavalla. Tätä mahdollisuutta selitetään tarkemmin näiden suuntaviivojen 6.6 kohdassa. Sitä sovelletaan vain niihin reitteihin, joilla yksikään lentoliikenteen harjoittaja ei ole aloittanut tai ei ole aloittamassa säännöllistä lentoliikennettä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti.

3.2.5   Yhteys lähtö- ja saapumisaikoja koskevaan asetukseen

| 30. | Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annettu asetus (ETY) N:o 95/93 (24), jäljempänä ’asetus N:o 95/93’, mahdollistaa lähtö- ja saapumisaikojen varaamisen julkisen palvelun velvoitteita varten. Asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltio voi koordinoidulla lentoasemalla varata kyseisellä reitillä suunniteltua liikennettä varten vaadittavat lähtö- ja saapumisajat. Jos reittiä varten varattuja lähtö- ja saapumisaikoja ei käytetä, nämä lähtö- ja saapumisajat annetaan minkä tahansa muun sellaisen lentoliikenteen harjoittajan käyttöön, joka on kiinnostunut liikennöimään reitillä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti -- --. Jos mikään muu lentoliikenteen harjoittaja ei ole kiinnostunut liikennöimään reitillä eikä kyseinen jäsenvaltio julkaise tarjouspyyntöä [asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 10 kohdan nojalla] --, lähtö- ja saapumisajat joko varataan toista reittiä varten, jolle on määrätty julkisen palvelun velvoitteita, tai palautetaan pooliin.” Nämä velvoitteet astuvat voimaan viimeistään asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 11 kohdassa tarkoitetulla hetkellä; kyseisen kohdan mukaan julkisen palvelun velvoitteen voimassaolon katsotaan päättyneen, jos tällaisen velvoitteen alaisella reitillä ei ole harjoitettu säännöllistä lentoliikennettä 12 kuukauteen. Lähtö- ja saapumisaikojen varaaminen samalle reitille uudestaan vaatisi julkisen palvelun velvoitteen asettamista uudelleen. |
| --- | --- |

30.

Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annettu asetus (ETY) N:o 95/93 (24), jäljempänä ’asetus N:o 95/93’, mahdollistaa lähtö- ja saapumisaikojen varaamisen julkisen palvelun velvoitteita varten. Asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltio voi koordinoidulla lentoasemalla varata kyseisellä reitillä suunniteltua liikennettä varten vaadittavat lähtö- ja saapumisajat. Jos reittiä varten varattuja lähtö- ja saapumisaikoja ei käytetä, nämä lähtö- ja saapumisajat annetaan minkä tahansa muun sellaisen lentoliikenteen harjoittajan käyttöön, joka on kiinnostunut liikennöimään reitillä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti -- --. Jos mikään muu lentoliikenteen harjoittaja ei ole kiinnostunut liikennöimään reitillä eikä kyseinen jäsenvaltio julkaise tarjouspyyntöä [asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 10 kohdan nojalla] --, lähtö- ja saapumisajat joko varataan toista reittiä varten, jolle on määrätty julkisen palvelun velvoitteita, tai palautetaan pooliin.” Nämä velvoitteet astuvat voimaan viimeistään asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 11 kohdassa tarkoitetulla hetkellä; kyseisen kohdan mukaan julkisen palvelun velvoitteen voimassaolon katsotaan päättyneen, jos tällaisen velvoitteen alaisella reitillä ei ole harjoitettu säännöllistä lentoliikennettä 12 kuukauteen. Lähtö- ja saapumisaikojen varaaminen samalle reitille uudestaan vaatisi julkisen palvelun velvoitteen asettamista uudelleen.

| 31. | Asetuksen N:o 95/93 9 artiklan 2 kohdassa selkeytetään, että julkisen palvelun velvoitteita koskevaa tarjouspyyntömenettelyä olisi sovellettava, ”jos useampi kuin yksi [EU:n] lentoliikenteen harjoittaja on kiinnostunut liikennöimään tällä reitillä eikä ole saanut lähtö- ja saapumisaikoja alun perin pyytämiään aikoja edeltävältä tai niitä seuraavalta tunnilta”. |
| --- | --- |

31.

Asetuksen N:o 95/93 9 artiklan 2 kohdassa selkeytetään, että julkisen palvelun velvoitteita koskevaa tarjouspyyntömenettelyä olisi sovellettava, ”jos useampi kuin yksi [EU:n] lentoliikenteen harjoittaja on kiinnostunut liikennöimään tällä reitillä eikä ole saanut lähtö- ja saapumisaikoja alun perin pyytämiään aikoja edeltävältä tai niitä seuraavalta tunnilta”.

| 32. | Julkisen palvelun velvoitteita koskevat asetuksen (EY) N:o 1008/2008 säännökset eivät vaikuta toimivallan jakautumiseen jäsenvaltioiden välillä asetuksen N:o 95/93 9 artiklan soveltamiseksi (25). |
| --- | --- |

32.

Julkisen palvelun velvoitteita koskevat asetuksen (EY) N:o 1008/2008 säännökset eivät vaikuta toimivallan jakautumiseen jäsenvaltioiden välillä asetuksen N:o 95/93 9 artiklan soveltamiseksi (25).

| 33. | Lähtö- ja saapumisaikojen varaaminen ei rajoita asetuksen N:o 95/93 mukaisia vakiintuneita oikeuksia. Siksi se on mahdollista ainoastaan asetuksen N:o 95/93 10 artiklalla perustetusta jakamattomien lähtö- ja saapumisaikojen poolista, joka sisältää kyseisen asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti palautetut lähtö- ja saapumisajat. |
| --- | --- |

33.

Lähtö- ja saapumisaikojen varaaminen ei rajoita asetuksen N:o 95/93 mukaisia vakiintuneita oikeuksia. Siksi se on mahdollista ainoastaan asetuksen N:o 95/93 10 artiklalla perustetusta jakamattomien lähtö- ja saapumisaikojen poolista, joka sisältää kyseisen asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti palautetut lähtö- ja saapumisajat.

| 34. | On korostettava, ettei lähtö- ja saapumisaikoja saa varata muihin tarkoituksiin kuin julkisen palvelun velvoitteisiin. Tämä kysymys on erityisen merkityksellinen välilaskujen tapauksessa. Esimerkiksi reitillä A–B–C, jolla B ja C ovat ruuhkaisten lähtö- ja saapumisaikojen lentoasemia, lähtö- ja saapumisaikoja voidaan varata B:n ja C:n välisille lennoille vain, jos kyseiselle segmentille on itselleen asetettu julkisen palvelun velvoite. A:n ja C:n välistä reittiä (eli näiden kahden paikan välistä liikennettä) koskeva julkisen palvelun velvoite ei eritoten tee perustelluksi lähtö- ja saapumisaikojen varaamista paikassa B. |
| --- | --- |

34.

On korostettava, ettei lähtö- ja saapumisaikoja saa varata muihin tarkoituksiin kuin julkisen palvelun velvoitteisiin. Tämä kysymys on erityisen merkityksellinen välilaskujen tapauksessa. Esimerkiksi reitillä A–B–C, jolla B ja C ovat ruuhkaisten lähtö- ja saapumisaikojen lentoasemia, lähtö- ja saapumisaikoja voidaan varata B:n ja C:n välisille lennoille vain, jos kyseiselle segmentille on itselleen asetettu julkisen palvelun velvoite. A:n ja C:n välistä reittiä (eli näiden kahden paikan välistä liikennettä) koskeva julkisen palvelun velvoite ei eritoten tee perustelluksi lähtö- ja saapumisaikojen varaamista paikassa B.

| 35. | Julkisen palvelun velvoitteen reiteillä, joilla lähtö- ja saapumisajat varataan,






  1) | olisi mahdollisuuksien mukaan vältettävä välilaskuja ruuhkaisilla lentoasemilla; |
| --- | --- | --- |

35.

Julkisen palvelun velvoitteen reiteillä, joilla lähtö- ja saapumisajat varataan,

1)

olisi mahdollisuuksien mukaan vältettävä välilaskuja ruuhkaisilla lentoasemilla;

| 2) | ilma-alusta ei tulisi korvata toisella välilaskun aikana, jollei myös toinen segmentti (B–C) ole käytettävän (toisen) ilma-alustyypin osalta julkisen palvelun velvoitteen mukainen. Muutoin lähtö- ja saapumisaikoja voidaan varata vain suurille ilma-aluksille, joita liikennöidään sen lisäksi ja ohessa, minkä julkisen palvelun velvoitteet tekevät perustelluksi. |
| --- | --- |

2)

ilma-alusta ei tulisi korvata toisella välilaskun aikana, jollei myös toinen segmentti (B–C) ole käytettävän (toisen) ilma-alustyypin osalta julkisen palvelun velvoitteen mukainen. Muutoin lähtö- ja saapumisaikoja voidaan varata vain suurille ilma-aluksille, joita liikennöidään sen lisäksi ja ohessa, minkä julkisen palvelun velvoitteet tekevät perustelluksi.

3.3   Velvoitteiden tarpeellisuus ja riittävyys

| 36. | Suunnitellun julkisen palvelun velvoitteen tarpeellisuus ja riittävyys on määritettävä neljän perusteen (26) pohjalta. Näitä perusteita käsitellään seuraavissa kohdissa. Komissiolla ei ole toimivaltaa vaatia jäsenvaltioita asettamaan erityistä julkisen palvelun velvoitetta millekään reitille, mutta se arvioi perusteet, joiden pohjalta (suunniteltu) julkisen palvelun velvoite asetetaan, tarkastaakseen, onko julkisen palvelun velvoite asetettu asetuksen mukaisesti. Komission yksiköt ottavat tarvittaessa yhteyttä asianomaiseen jäsenvaltioon ja pyytävät selvennyksiä. Kokemus osoittaa, että saarille liikennöitävät julkisen palvelun velvoitteen reitit ovat useimmissa tapauksissa tarpeen ja perusteltuja, koska matkailukysyntää ei ole riittävästi tukemaan kaupallista toimintaa ympäri vuoden. Tällaisia reittejä on esimerkiksi Virossa, Irlannissa, Italiassa, Kreikassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Myös Suomen ja Ruotsin kaltaisissa harvaan asutuissa jäsenvaltioissa reiteille voidaan yleensä asettaa julkisen palvelun velvoitteita niissä tapauksissa, joissa alueiden väliset etäisyydet ovat erityisen pitkät eikä liikennevaihtoehtoja yleensä ole. |
| --- | --- |

36.

Suunnitellun julkisen palvelun velvoitteen tarpeellisuus ja riittävyys on määritettävä neljän perusteen (26) pohjalta. Näitä perusteita käsitellään seuraavissa kohdissa. Komissiolla ei ole toimivaltaa vaatia jäsenvaltioita asettamaan erityistä julkisen palvelun velvoitetta millekään reitille, mutta se arvioi perusteet, joiden pohjalta (suunniteltu) julkisen palvelun velvoite asetetaan, tarkastaakseen, onko julkisen palvelun velvoite asetettu asetuksen mukaisesti. Komission yksiköt ottavat tarvittaessa yhteyttä asianomaiseen jäsenvaltioon ja pyytävät selvennyksiä. Kokemus osoittaa, että saarille liikennöitävät julkisen palvelun velvoitteen reitit ovat useimmissa tapauksissa tarpeen ja perusteltuja, koska matkailukysyntää ei ole riittävästi tukemaan kaupallista toimintaa ympäri vuoden. Tällaisia reittejä on esimerkiksi Virossa, Irlannissa, Italiassa, Kreikassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Myös Suomen ja Ruotsin kaltaisissa harvaan asutuissa jäsenvaltioissa reiteille voidaan yleensä asettaa julkisen palvelun velvoitteita niissä tapauksissa, joissa alueiden väliset etäisyydet ovat erityisen pitkät eikä liikennevaihtoehtoja yleensä ole.

3.3.1   Oikeasuhteisuus taloudellisiin ja sosiaalisiin kehitystarpeisiin nähden
   (27)

| 37. | Tämä peruste ilmentää suoraan yleistä suhteellisuusperiaatetta. Se on läheisessä yhteydessä 16 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa vain sellaisille reiteille, jotka ovat ehdottoman tärkeitä lentoaseman liikennöintialueen taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle (28). Asetuksen 16 artiklan 3 kohdan a alakohdasta seuraa, että velvoitteiden olisi itsessään oltavassa oikeassa suhteessa kyseisen alueen taloudellisiin kehitystarpeisiin. Julkisen palvelun velvoitteilla ei voida rajoittaa lentoliikennepalvelujen tarjontaa tavalla, joka ylittää sen, mikä on tarpeen näiden tarpeiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

37.

Tämä peruste ilmentää suoraan yleistä suhteellisuusperiaatetta. Se on läheisessä yhteydessä 16 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa vain sellaisille reiteille, jotka ovat ehdottoman tärkeitä lentoaseman liikennöintialueen taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle (28). Asetuksen 16 artiklan 3 kohdan a alakohdasta seuraa, että velvoitteiden olisi itsessään oltavassa oikeassa suhteessa kyseisen alueen taloudellisiin kehitystarpeisiin. Julkisen palvelun velvoitteilla ei voida rajoittaa lentoliikennepalvelujen tarjontaa tavalla, joka ylittää sen, mikä on tarpeen näiden tarpeiden täyttämiseksi.

3.3.2   Vaihtoehtoisten liikennemuotojen riittämättömyys
   (29)

| 38. | Julkisen palvelun velvoitteita tulisi asettaa vain sikäli kuin muilla liikennemuodoilla ei pystytä täyttämään kyseisen alueen liikennetarpeita. Huomioon olisi otettava lähinnä rautatieliikenteen, lauttaliikenteen ja linja-autoliikenteen harjoittajien tarjoamat palvelut. Palvelujen riittävyyttä olisi arvioitava ottaen erityisesti huomioon vuorotiheydet, matka-ajat, lähtöajat ja mahdolliset yhteydet muihin tärkeisiin kohteisiin, varsinkin pitkä matkan (30) liikennevaihtoehtoihin. Olisi myös tarkasteltava yksityisen (auto)liikenteen mahdollisuuksia ottaen erityisesti huomioon ajomatkan kesto. |
| --- | --- |

38.

Julkisen palvelun velvoitteita tulisi asettaa vain sikäli kuin muilla liikennemuodoilla ei pystytä täyttämään kyseisen alueen liikennetarpeita. Huomioon olisi otettava lähinnä rautatieliikenteen, lauttaliikenteen ja linja-autoliikenteen harjoittajien tarjoamat palvelut. Palvelujen riittävyyttä olisi arvioitava ottaen erityisesti huomioon vuorotiheydet, matka-ajat, lähtöajat ja mahdolliset yhteydet muihin tärkeisiin kohteisiin, varsinkin pitkä matkan (30) liikennevaihtoehtoihin. Olisi myös tarkasteltava yksityisen (auto)liikenteen mahdollisuuksia ottaen erityisesti huomioon ajomatkan kesto.

| 39. | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä suunnitellun reitin junayhteyksiin, joissa matkustusaika on alle kolme tuntia (31). Tällä viitataan niin suurnopeusjuniin kuin muihin junayhteyksiin. Jos tällaiset junavuorot tarjoavat asianomaiselle alueelle liikkuvuustarpeiden kannalta riittävän vuorotiheyden, lentoliikenteelle ei periaatteessa tulisi asettaa julkisen palvelun velvoitteita. Tällaisia julkisen palvelun velvoitteita voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti harkita erityisesti, jos junavuorot eivät mahdollista riittäviä yhteyksiä keskipitkän ja pitkän matkan lentoliikenteeseen (esim. riittämättömät yhteydet asianomaisen alueen rautatieaseman sekä keskipitkän ja pitkän matkan lentoja tarjoavan lentoaseman välillä tai pitkän matkan kohteisiin yhdistävien vaihtoehtoisten liikennevaihtojen, myös välilaskullisten lentojen, puuttuminen). Arviointi on tehtävä tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

39.

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä suunnitellun reitin junayhteyksiin, joissa matkustusaika on alle kolme tuntia (31). Tällä viitataan niin suurnopeusjuniin kuin muihin junayhteyksiin. Jos tällaiset junavuorot tarjoavat asianomaiselle alueelle liikkuvuustarpeiden kannalta riittävän vuorotiheyden, lentoliikenteelle ei periaatteessa tulisi asettaa julkisen palvelun velvoitteita. Tällaisia julkisen palvelun velvoitteita voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti harkita erityisesti, jos junavuorot eivät mahdollista riittäviä yhteyksiä keskipitkän ja pitkän matkan lentoliikenteeseen (esim. riittämättömät yhteydet asianomaisen alueen rautatieaseman sekä keskipitkän ja pitkän matkan lentoja tarjoavan lentoaseman välillä tai pitkän matkan kohteisiin yhdistävien vaihtoehtoisten liikennevaihtojen, myös välilaskullisten lentojen, puuttuminen). Arviointi on tehtävä tapauskohtaisesti.

3.3.3   Nykyiset lentohinnat ja ehdot
   (32)

| 40. | Asetuksessa edellytetty julkisen palvelun velvoitteiden tarpeellisuus ja riittävyys olisi arvioitava myös lentohintojen ja kuluttajille tarjottujen ehtojen kannalta. Julkisen palvelun velvoitteisiin voidaan sisällyttää enimmäishintoja koskevia vaatimuksia, jos tämä katsotaan tarpeelliseksi, koska muutoin hinnat olisivat liian korkeita ajatellen asianomaisen alueen taloudellisia tarpeita. Enimmäishinnan vahvistava julkisen palvelun velvoite voisi olla mahdollinen tietyissä tapauksissa. Jyrkkä hintojennousu tai matkustajamäärien lasku lyhyellä aikavälillä saattaa tapauksesta riippuen olla merkki siitä, että hintakatto on tarpeen. |
| --- | --- |

40.

Asetuksessa edellytetty julkisen palvelun velvoitteiden tarpeellisuus ja riittävyys olisi arvioitava myös lentohintojen ja kuluttajille tarjottujen ehtojen kannalta. Julkisen palvelun velvoitteisiin voidaan sisällyttää enimmäishintoja koskevia vaatimuksia, jos tämä katsotaan tarpeelliseksi, koska muutoin hinnat olisivat liian korkeita ajatellen asianomaisen alueen taloudellisia tarpeita. Enimmäishinnan vahvistava julkisen palvelun velvoite voisi olla mahdollinen tietyissä tapauksissa. Jyrkkä hintojennousu tai matkustajamäärien lasku lyhyellä aikavälillä saattaa tapauksesta riippuen olla merkki siitä, että hintakatto on tarpeen.

3.3.4   Nykyisen lentoliikennetarjonnan yhteisvaikutus
   (33)

| 41. | Se, tarvitaanko julkisen palvelun velvoitteita, riippuu loppujen lopuksi kyseistä reittiä liikennöivien tai sillä liikennöintiä aikovien lentoliikenteen harjoittajien toiminnan yhteisvaikutuksesta. Jos nykyisin tarjotut lentoyhteydet jo täyttävät asianomaisen alueen liikkuvuustarpeet, markkinat eivät ole toimimattomat, joten tällaiseen toimimattomuuteen ei tarvitse puuttua. Näin ollen julkisen palvelun velvoite ei ole tarpeen. Komissio katsoo, että matkustajien kuljetukseen liittyvää julkisen palvelun velvoitetta ei tavallisesti voitaisi pitää perusteltuna reiteillä, joilla on kriittinen määrä matkustajia (kokemuksen mukaan tällainen kriittinen määrä näyttäisi tavallisesti syntyvän, jos matkustajia on vuodessa 100 000) ja joilla liikennöi useita lentoliikenteen harjoittajia ympäri vuoden. Yleisenä periaatteena on, että niissä tapauksissa, joissa asianomaisella reitillä liikennöi jo lentoliikenteen harjoittajia, velvoitteiden vaikutuksia olisi arvioitava erityisen huolellisesti: liiallisilla velvoitteilla (esim. hintakattojen, aikataulujen tai vuorotiheyksien määrääminen) voi olla itseään vastaan kääntyvä vaikutus, jos ne vähentävät lentoliikennepalvelujen tarjontaa. Olisi pantava merkille, että julkisen palvelun velvoite voidaan asettaa myös vain sen vuoksi, että halutaan varmistaa rahdin ja postin kuljetus. Kussakin tapauksessa on arvioitava edellä mainittuja tekijöitä ja tapauksen mukaan niiden yhteisvaikutusta. |
| --- | --- |

41.

Se, tarvitaanko julkisen palvelun velvoitteita, riippuu loppujen lopuksi kyseistä reittiä liikennöivien tai sillä liikennöintiä aikovien lentoliikenteen harjoittajien toiminnan yhteisvaikutuksesta. Jos nykyisin tarjotut lentoyhteydet jo täyttävät asianomaisen alueen liikkuvuustarpeet, markkinat eivät ole toimimattomat, joten tällaiseen toimimattomuuteen ei tarvitse puuttua. Näin ollen julkisen palvelun velvoite ei ole tarpeen. Komissio katsoo, että matkustajien kuljetukseen liittyvää julkisen palvelun velvoitetta ei tavallisesti voitaisi pitää perusteltuna reiteillä, joilla on kriittinen määrä matkustajia (kokemuksen mukaan tällainen kriittinen määrä näyttäisi tavallisesti syntyvän, jos matkustajia on vuodessa 100 000) ja joilla liikennöi useita lentoliikenteen harjoittajia ympäri vuoden. Yleisenä periaatteena on, että niissä tapauksissa, joissa asianomaisella reitillä liikennöi jo lentoliikenteen harjoittajia, velvoitteiden vaikutuksia olisi arvioitava erityisen huolellisesti: liiallisilla velvoitteilla (esim. hintakattojen, aikataulujen tai vuorotiheyksien määrääminen) voi olla itseään vastaan kääntyvä vaikutus, jos ne vähentävät lentoliikennepalvelujen tarjontaa. Olisi pantava merkille, että julkisen palvelun velvoite voidaan asettaa myös vain sen vuoksi, että halutaan varmistaa rahdin ja postin kuljetus. Kussakin tapauksessa on arvioitava edellä mainittuja tekijöitä ja tapauksen mukaan niiden yhteisvaikutusta.

| 42. | Nykyisen lentoliikennetarjonnan arvioinnissa olisi otettava huomioon myös välilaskulliset lentoyhteydet ja muut lähiseudun lentoasemat. Julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen tietylle lentoasemalle liikennöitävälle reitille vaatisi erityisen vankkoja perusteluja, jos jo liikennöidään välilaskullista yhteyttä, jossa vaihtoaika on kohtuullinen (esim. yksi tunti tai sen alle), tai jos yhteydet lähistöllä sijaitsevalle lentoasemalle (esim. samaa kaupunkia tai aluetta palvelevat lentoasemat, myös naapurijäsenvaltioiden lentoasemat) ovat jo riittävät. Tässä yhteydessä voi olla merkitystä sillä seikalla, miten kotimaan ja ulkomaan liikenne on jakautunut näiden lentoasemien välille. Jos toinen lentoasema on yli 100 kilometrin päässä ja/tai matka sinne julkista liikennettä käyttäen kestää yli tunnin, voidaan yleensä kohtuudella kysyä, voidaanko nämä kaksi lentoasemaa nähdä toistensa vaihtoehtoina. Arviointi on kuitenkin aina tehtävä tapauskohtaisesti ja otettava huomioon kunkin tapauksen erityispiirteet. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että julkisen palvelun velvoite on todennäköisemmin perusteltu, jos ei ole olemassa yhteyksiä, joita liikennöitäisiin muille lentoasemille harkittavana olevan lentoaseman lähistöllä. |
| --- | --- |

42.

Nykyisen lentoliikennetarjonnan arvioinnissa olisi otettava huomioon myös välilaskulliset lentoyhteydet ja muut lähiseudun lentoasemat. Julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen tietylle lentoasemalle liikennöitävälle reitille vaatisi erityisen vankkoja perusteluja, jos jo liikennöidään välilaskullista yhteyttä, jossa vaihtoaika on kohtuullinen (esim. yksi tunti tai sen alle), tai jos yhteydet lähistöllä sijaitsevalle lentoasemalle (esim. samaa kaupunkia tai aluetta palvelevat lentoasemat, myös naapurijäsenvaltioiden lentoasemat) ovat jo riittävät. Tässä yhteydessä voi olla merkitystä sillä seikalla, miten kotimaan ja ulkomaan liikenne on jakautunut näiden lentoasemien välille. Jos toinen lentoasema on yli 100 kilometrin päässä ja/tai matka sinne julkista liikennettä käyttäen kestää yli tunnin, voidaan yleensä kohtuudella kysyä, voidaanko nämä kaksi lentoasemaa nähdä toistensa vaihtoehtoina. Arviointi on kuitenkin aina tehtävä tapauskohtaisesti ja otettava huomioon kunkin tapauksen erityispiirteet. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että julkisen palvelun velvoite on todennäköisemmin perusteltu, jos ei ole olemassa yhteyksiä, joita liikennöitäisiin muille lentoasemille harkittavana olevan lentoaseman lähistöllä.

3.4   Velvoitetyypit

| 43. | Julkisen palvelun velvoitteiden tehtävänä on varmistaa, että jatkuvuutta, säännöllisyyttä, hinnoittelua tai vähimmäiskapasiteettia koskevat vahvistetut vaatimukset täyttyvät (34). |
| --- | --- |

43.

Julkisen palvelun velvoitteiden tehtävänä on varmistaa, että jatkuvuutta, säännöllisyyttä, hinnoittelua tai vähimmäiskapasiteettia koskevat vahvistetut vaatimukset täyttyvät (34).

| 44. | Tietyissä olosuhteissa lentoliikenteen jatkuvuus voidaan varmistaa asettamalla jatkuvuutta koskevia velvoitteita (35) (ks. lisätietoja jäljempänä 3.5 kohdassa). |
| --- | --- |

44.

Tietyissä olosuhteissa lentoliikenteen jatkuvuus voidaan varmistaa asettamalla jatkuvuutta koskevia velvoitteita (35) (ks. lisätietoja jäljempänä 3.5 kohdassa).

| 45. | Säännöllisyyttä ja kapasiteettia koskeviin velvoitteisiin sisältyy lähinnä tarjottuina istuinpaikkoina esitetyn vähimmäiskapasiteetin vahvistaminen tai tietyn ajanjakson sisällä tarjottavan vähimmäisvuorotiheyden vahvistaminen. Nämä velvoitteet voivat vaihdella esimerkiksi lähtöaikojen ja viikonpäivien mukaan ja kausiluonteisesti. Yhtä tai kahta päivittäistä vuoroa voidaan esimerkiksi pitää useimmiten tavallisena. On kuitenkin asetettu julkisen palvelun velvoitteita, joissa edellytetään niinkin vähän kuin vain yhtä vuoroa viikossa. Jäsenvaltioilla on harkintavaltaa päättää näistä seikoista, mutta velvoitteiden on oltava syrjimättömiä ja oikeasuhteisia ja niiden on täytettävä 16 artiklan 3 kohdassa vahvistetut vaatimukset tarpeellisuudesta ja riittävyydestä (vrt. edellä 3.3 kohta). |
| --- | --- |

45.

Säännöllisyyttä ja kapasiteettia koskeviin velvoitteisiin sisältyy lähinnä tarjottuina istuinpaikkoina esitetyn vähimmäiskapasiteetin vahvistaminen tai tietyn ajanjakson sisällä tarjottavan vähimmäisvuorotiheyden vahvistaminen. Nämä velvoitteet voivat vaihdella esimerkiksi lähtöaikojen ja viikonpäivien mukaan ja kausiluonteisesti. Yhtä tai kahta päivittäistä vuoroa voidaan esimerkiksi pitää useimmiten tavallisena. On kuitenkin asetettu julkisen palvelun velvoitteita, joissa edellytetään niinkin vähän kuin vain yhtä vuoroa viikossa. Jäsenvaltioilla on harkintavaltaa päättää näistä seikoista, mutta velvoitteiden on oltava syrjimättömiä ja oikeasuhteisia ja niiden on täytettävä 16 artiklan 3 kohdassa vahvistetut vaatimukset tarpeellisuudesta ja riittävyydestä (vrt. edellä 3.3 kohta).

| 46. | Voi myös olla mahdollista asettaa ilma-alusta koskevia vaatimuksia, mutta ne olisi perusteltava objektiivisesti ja niiden olisi oltava suhteellisuusperiaatteen mukaisia, eli velvoitteissa olisi tältä osin vältettävä tarpeettomia rajoituksia, ja sen vuoksi niiden olisi oltava mahdollisimman yleisiä asianomaisissa olosuhteissa (esim. potkuriturbiinimoottori tai suihkumoottori riippuen lentomatkan pituudesta ja ilma-aluksen soveltuvuus laskeutumiseen erityisissä olosuhteissa). Näiden vaatimusten ei varsinkaan tulisi johtaa tilanteeseen, jossa tietyt lentoliikenteen harjoittajat suljetaan tosiasiallisesti mielivaltaisesti pois asianomaisten reittien liikennöinnistä. Tältä osin olisi vain poikkeuksellisissa tapauksissa asetettava ilma-aluksen istuinpaikkojen vähimmäiskapasiteettina esitettävä vaatimus, ja se olisi perusteltava asianmukaisesti lentotoiminnan olosuhteilla ja suhteessa asetettuihin liikkuvuustavoitteisiin (36). |
| --- | --- |

46.

Voi myös olla mahdollista asettaa ilma-alusta koskevia vaatimuksia, mutta ne olisi perusteltava objektiivisesti ja niiden olisi oltava suhteellisuusperiaatteen mukaisia, eli velvoitteissa olisi tältä osin vältettävä tarpeettomia rajoituksia, ja sen vuoksi niiden olisi oltava mahdollisimman yleisiä asianomaisissa olosuhteissa (esim. potkuriturbiinimoottori tai suihkumoottori riippuen lentomatkan pituudesta ja ilma-aluksen soveltuvuus laskeutumiseen erityisissä olosuhteissa). Näiden vaatimusten ei varsinkaan tulisi johtaa tilanteeseen, jossa tietyt lentoliikenteen harjoittajat suljetaan tosiasiallisesti mielivaltaisesti pois asianomaisten reittien liikennöinnistä. Tältä osin olisi vain poikkeuksellisissa tapauksissa asetettava ilma-aluksen istuinpaikkojen vähimmäiskapasiteettina esitettävä vaatimus, ja se olisi perusteltava asianmukaisesti lentotoiminnan olosuhteilla ja suhteessa asetettuihin liikkuvuustavoitteisiin (36).

| 47. | Julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen merkitsee vähimmäisvaatimusten vahvistamista. Istuinpaikkojen enimmäiskapasiteettia tulisi harkita ainoastaan, jos tämä voidaan selvästi ja objektiivisesti perustella toiminnallisilla rajoituksilla jollakin julkisen palvelun velvoitteen reittiin sisältyvällä lentoasemalla. Sen edellyttäminen, että ainakin osa miehistöstä osaa asianomaisen jäsenvaltion kieltä, on tavallisesti hyväksyttävää. |
| --- | --- |

47.

Julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen merkitsee vähimmäisvaatimusten vahvistamista. Istuinpaikkojen enimmäiskapasiteettia tulisi harkita ainoastaan, jos tämä voidaan selvästi ja objektiivisesti perustella toiminnallisilla rajoituksilla jollakin julkisen palvelun velvoitteen reittiin sisältyvällä lentoasemalla. Sen edellyttäminen, että ainakin osa miehistöstä osaa asianomaisen jäsenvaltion kieltä, on tavallisesti hyväksyttävää.

| 48. | Voidaan myös edellyttää, että julkisen palvelun velvoitteen reittiä liikennöidään tietyntyyppisellä ilma-aluksella – lentokoneella tai helikopterilla – riippuen kunkin tapauksen erityisistä olosuhteista. Ilma-aluksen tyypistä voidaan asettaa erityisiä vaatimuksia (esim. moottorityyppi, suurin lentoonlähtöpaino, laskeutumisjärjestelmälaitteet), kun tämä on objektiivisesti perusteltua toiminnallisista syistä (esim. helikopterin käyttö, jos kiitotietä ei ole). Myös kaikkien tällaisten vaatimusten on oltava syrjimättömiä. |
| --- | --- |

48.

Voidaan myös edellyttää, että julkisen palvelun velvoitteen reittiä liikennöidään tietyntyyppisellä ilma-aluksella – lentokoneella tai helikopterilla – riippuen kunkin tapauksen erityisistä olosuhteista. Ilma-aluksen tyypistä voidaan asettaa erityisiä vaatimuksia (esim. moottorityyppi, suurin lentoonlähtöpaino, laskeutumisjärjestelmälaitteet), kun tämä on objektiivisesti perusteltua toiminnallisista syistä (esim. helikopterin käyttö, jos kiitotietä ei ole). Myös kaikkien tällaisten vaatimusten on oltava syrjimättömiä.

| 49. | Hinnoittelun kannalta velvoitteisiin voisi lähinnä sisältyä enimmäishintojen tai hintataulukoiden vahvistaminen osalle tarjotuista palveluista tai kaikille niistä. Näissä taulukoissa voidaan määrittää hintaluokat tai etuushinnat tietyille matkustajaluokille (esim. alueen asukkaat ja opiskelijat). Asukkaiden etuuskohtelu on perusteltava objektiivisesti sillä, että tällaisen henkilöryhmän on päästävä osallistumaan asuinmaansa kulttuuriseen, taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen elämään. Hintoja koskevia muita velvoitteita voidaan asettaa sikäli kuin myös ne ovat syrjimättömiä ja oikeasuhteisia sekä täyttävät edellä 3.3 kohdassa tarkoitetut vaatimukset (37). |
| --- | --- |

49.

Hinnoittelun kannalta velvoitteisiin voisi lähinnä sisältyä enimmäishintojen tai hintataulukoiden vahvistaminen osalle tarjotuista palveluista tai kaikille niistä. Näissä taulukoissa voidaan määrittää hintaluokat tai etuushinnat tietyille matkustajaluokille (esim. alueen asukkaat ja opiskelijat). Asukkaiden etuuskohtelu on perusteltava objektiivisesti sillä, että tällaisen henkilöryhmän on päästävä osallistumaan asuinmaansa kulttuuriseen, taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen elämään. Hintoja koskevia muita velvoitteita voidaan asettaa sikäli kuin myös ne ovat syrjimättömiä ja oikeasuhteisia sekä täyttävät edellä 3.3 kohdassa tarkoitetut vaatimukset (37).

| 50. | Julkisen palvelun velvoitteessa edellytetään joskus, että asiakkaan maksamaan enimmäishintaan sisällytetään ateria tai yksi matkalaukku. Tällaisen vaatimuksen perustelua ja oikeasuhteisuutta on arvioitava tapauskohtaisesti, mutta periaatteessa tällaiset edellytykset eivät ole julkisen palvelun velvoitteen tarpeellisia osia. Poikkeuksena voisivat olla keskipitkän ja pitkän matkan lennot eli yli kolmen tunnin lennot. Tällaisissa tapauksissa vaikuttaisi tavallisesti perustellulta sisällyttää enimmäishintaan ateria ja myös matkatavarakuljetus, koska tällaisiin lentoihin yhdistyy tavallisesti pidempi oleskelu määräpaikassa. On kuitenkin todettava, että jos (enimmäis)hinta tällaisessa tapauksessa ei sisällä matkalaukkua, hinta voitaisiin asettaa alemmalle tasolle ja mukaan voitaisiin sisällyttää määräys, jonka mukaan lentoliikenteen harjoittaja voi periä tietyn ylimääräisen maksun matkalaukusta. |
| --- | --- |

50.

Julkisen palvelun velvoitteessa edellytetään joskus, että asiakkaan maksamaan enimmäishintaan sisällytetään ateria tai yksi matkalaukku. Tällaisen vaatimuksen perustelua ja oikeasuhteisuutta on arvioitava tapauskohtaisesti, mutta periaatteessa tällaiset edellytykset eivät ole julkisen palvelun velvoitteen tarpeellisia osia. Poikkeuksena voisivat olla keskipitkän ja pitkän matkan lennot eli yli kolmen tunnin lennot. Tällaisissa tapauksissa vaikuttaisi tavallisesti perustellulta sisällyttää enimmäishintaan ateria ja myös matkatavarakuljetus, koska tällaisiin lentoihin yhdistyy tavallisesti pidempi oleskelu määräpaikassa. On kuitenkin todettava, että jos (enimmäis)hinta tällaisessa tapauksessa ei sisällä matkalaukkua, hinta voitaisiin asettaa alemmalle tasolle ja mukaan voitaisiin sisällyttää määräys, jonka mukaan lentoliikenteen harjoittaja voi periä tietyn ylimääräisen maksun matkalaukusta.

3.5   Jatkuvuutta koskevat velvoitteet

| 51. | Julkisen palvelun velvoitteessa voidaan edellyttää, että lentoliikenteen harjoittajat takaavat liikennöivänsä asianomaista reittiä tietyn ajan. Tällä on enemmän merkitystä avoimien (eli yksinoikeudettomien) julkisen palvelun velvoitteiden kannalta, sillä rajoitetuissa julkisen palvelun velvoitteissa sopimukseen sisältyy tavallisesti tämäntyyppinen sitoumus vastineena yksinoikeuden (ja mahdollisen taloudellisen korvauksen) saamisesta. Tällaisia jatkuvuutta koskevia velvoitteita voidaan asettaa ainoastaan, jos keskeytymätöntä liikennettä, jossa liikennöidään vähintään kaksi päivittäistä vuoroa, ei voida varmistaa muilla liikennemuodoilla (38). Tällä tarkoitetaan palvelua, joka on saatavilla läpi vuoden. Jatkuvuutta koskevat velvoitteet voidaan asettaa seuraavilla kahdella tavalla. |
| --- | --- |

51.

Julkisen palvelun velvoitteessa voidaan edellyttää, että lentoliikenteen harjoittajat takaavat liikennöivänsä asianomaista reittiä tietyn ajan. Tällä on enemmän merkitystä avoimien (eli yksinoikeudettomien) julkisen palvelun velvoitteiden kannalta, sillä rajoitetuissa julkisen palvelun velvoitteissa sopimukseen sisältyy tavallisesti tämäntyyppinen sitoumus vastineena yksinoikeuden (ja mahdollisen taloudellisen korvauksen) saamisesta. Tällaisia jatkuvuutta koskevia velvoitteita voidaan asettaa ainoastaan, jos keskeytymätöntä liikennettä, jossa liikennöidään vähintään kaksi päivittäistä vuoroa, ei voida varmistaa muilla liikennemuodoilla (38). Tällä tarkoitetaan palvelua, joka on saatavilla läpi vuoden. Jatkuvuutta koskevat velvoitteet voidaan asettaa seuraavilla kahdella tavalla.

| 52. | Ensinnäkin julkisen palvelun velvoitteessa voidaan edellyttää, että reittiä liikennöivät lentoliikenteen harjoittajat ilmoittavat ennakolta määräajassa, jos ne aikovat lopettaa yhteyden. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ilmoitusta ei tavallisesti kuitenkaan tarvitse antaa yli kuusi kuukautta etukäteen, sillä tämän ajanjakso riittää julkisen palvelun velvoitetta koskevan tarjousmenettelyn käynnistämiseen. |
| --- | --- |

52.

Ensinnäkin julkisen palvelun velvoitteessa voidaan edellyttää, että reittiä liikennöivät lentoliikenteen harjoittajat ilmoittavat ennakolta määräajassa, jos ne aikovat lopettaa yhteyden. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ilmoitusta ei tavallisesti kuitenkaan tarvitse antaa yli kuusi kuukautta etukäteen, sillä tämän ajanjakso riittää julkisen palvelun velvoitetta koskevan tarjousmenettelyn käynnistämiseen.

| 53. | Toiseksi, jos liikennöinti asianomaisella reitillä vaihtelee kausiluonteisesti hyvin paljon, saattaa olla hyödyllistä varmistaa vähimmäisyhteydet niinä vuodenaikoina, joina lentoyhteyksiä tarjotaan yleensä hyvin vähän. Tietyillä reiteillä lentoliikenteen harjoittajilla on tapana keskittää kapasiteetti ajanjaksoihin, joilla kysyntä on suurta, ja vähentää kapasiteettia huomattavasti muina ajanjaksoina kyseisen yhteyden kannattavuuden parantamiseksi. Tämä voi johtaa tilanteisiin, joissa lentoliikennepalvelujen tarjonta on epävakaata ja vähäisen kysynnän ajanjaksoilla riittämätöntä asianomaisen alueen liikkuvuustarpeisiin vastaamiseksi. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ajanjaksot, joille jatkuvuutta koskevia velvoitteita asetetaan, eivät tavallisesti saisi olla yli vuoden mittaisia (39). |
| --- | --- |

53.

Toiseksi, jos liikennöinti asianomaisella reitillä vaihtelee kausiluonteisesti hyvin paljon, saattaa olla hyödyllistä varmistaa vähimmäisyhteydet niinä vuodenaikoina, joina lentoyhteyksiä tarjotaan yleensä hyvin vähän. Tietyillä reiteillä lentoliikenteen harjoittajilla on tapana keskittää kapasiteetti ajanjaksoihin, joilla kysyntä on suurta, ja vähentää kapasiteettia huomattavasti muina ajanjaksoina kyseisen yhteyden kannattavuuden parantamiseksi. Tämä voi johtaa tilanteisiin, joissa lentoliikennepalvelujen tarjonta on epävakaata ja vähäisen kysynnän ajanjaksoilla riittämätöntä asianomaisen alueen liikkuvuustarpeisiin vastaamiseksi. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ajanjaksot, joille jatkuvuutta koskevia velvoitteita asetetaan, eivät tavallisesti saisi olla yli vuoden mittaisia (39).

| 54. | Jatkuvuutta koskevien velvoitteiden yhteydessä asetettuja toiminnallisia ajanjaksoja ei tulisi sekoittaa neljän tai viiden vuoden enimmäisaikaan, jonka kuluessa pääsy reitille voidaan rajata yhteen lentoliikenteen harjoittajaan (40). |
| --- | --- |

54.

Jatkuvuutta koskevien velvoitteiden yhteydessä asetettuja toiminnallisia ajanjaksoja ei tulisi sekoittaa neljän tai viiden vuoden enimmäisaikaan, jonka kuluessa pääsy reitille voidaan rajata yhteen lentoliikenteen harjoittajaan (40).

3.6   Julkisen palvelun velvoitteiden asettamisesta aiheutuvat seuraukset

| 55. | Tietylle reitille asetettua julkisen palvelun velvoitetta sovelletaan kaikkiin EU:n lentoliikenteen harjoittajiin aikaisintaan siitä päivästä, jona ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai ilmoituksessa tarkennetusta myöhemmästä päivämäärästä (41). Periaatteessa asianomaisen jäsenvaltion tehtävänä on määrittää kansallisessa lainsäädännössään, mitä seuraamuksia velvoitteen noudattamatta jättämisestä aiheutuu. Kaikkien tässä yhteydessä säädettyjen ja asetettujen seuraamusten on oltava tältä osin sovellettavan EU:n lainsäädännön mukaisia eli tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |
| --- | --- |

55.

Tietylle reitille asetettua julkisen palvelun velvoitetta sovelletaan kaikkiin EU:n lentoliikenteen harjoittajiin aikaisintaan siitä päivästä, jona ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai ilmoituksessa tarkennetusta myöhemmästä päivämäärästä (41). Periaatteessa asianomaisen jäsenvaltion tehtävänä on määrittää kansallisessa lainsäädännössään, mitä seuraamuksia velvoitteen noudattamatta jättämisestä aiheutuu. Kaikkien tässä yhteydessä säädettyjen ja asetettujen seuraamusten on oltava tältä osin sovellettavan EU:n lainsäädännön mukaisia eli tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

| 56. | Julkisen palvelun velvoitteen ei tulisi rajoittaa lentoliikenteen harjoittajien mahdollisuutta tarjota palveluja, jotka ylittävät julkisen palvelun velvoitteissa vaaditun kapasiteetin tai vuorotiheyden (42). Vaikka kansalliset viranomaiset voivat tietysti seurata, että julkisen palvelun velvoitteet täytetään asianmukaisesti ja että asianomaista lainsäädäntöä noudatetaan, ne eivät saisi puuttua siihen tapaan, jolla markkinat täyttävät julkisen palvelun velvoitteet. Esimerkiksi tapauksessa, jossa useampi kuin yksi lentoliikenteen harjoittaja on kiinnostunut (avoimen) julkisen palvelun velvoitteen reitin liikennöimisestä, kansallisten viranomaisten ei tulisi jakaa vuorotiheyksiä tai kapasiteettia asianomaisten lentoliikenteen harjoittajien kesken. |
| --- | --- |

56.

Julkisen palvelun velvoitteen ei tulisi rajoittaa lentoliikenteen harjoittajien mahdollisuutta tarjota palveluja, jotka ylittävät julkisen palvelun velvoitteissa vaaditun kapasiteetin tai vuorotiheyden (42). Vaikka kansalliset viranomaiset voivat tietysti seurata, että julkisen palvelun velvoitteet täytetään asianmukaisesti ja että asianomaista lainsäädäntöä noudatetaan, ne eivät saisi puuttua siihen tapaan, jolla markkinat täyttävät julkisen palvelun velvoitteet. Esimerkiksi tapauksessa, jossa useampi kuin yksi lentoliikenteen harjoittaja on kiinnostunut (avoimen) julkisen palvelun velvoitteen reitin liikennöimisestä, kansallisten viranomaisten ei tulisi jakaa vuorotiheyksiä tai kapasiteettia asianomaisten lentoliikenteen harjoittajien kesken.

| 57. | Kun julkisen palvelun velvoite on asetettu, kuka tahansa EU:n lentoliikenteen harjoittaja voi milloin tahansa ryhtyä harjoittamaan säännöllistä lentoliikennettä, joka täyttää julkisen palvelun velvoitteen vaatimukset (43), paitsi jos jollekin lentoliikenteen harjoittajalle on myönnetty yksinoikeus (ks. lisätietoja jäljempänä 6 luvussa). |
| --- | --- |

57.

Kun julkisen palvelun velvoite on asetettu, kuka tahansa EU:n lentoliikenteen harjoittaja voi milloin tahansa ryhtyä harjoittamaan säännöllistä lentoliikennettä, joka täyttää julkisen palvelun velvoitteen vaatimukset (43), paitsi jos jollekin lentoliikenteen harjoittajalle on myönnetty yksinoikeus (ks. lisätietoja jäljempänä 6 luvussa).

| 58. | Velvoitteet jaetaan kahteen ryhmään:






  1) | Velvoitteet, joita sinällään sovelletaan kuhunkin lentoliikenteen harjoittajaan erikseen. Esimerkkeinä voidaan mainita velvoitteet, jotka koskevat enimmäishintoja tai toiminnan jatkuvuutta. Kaikkien lentoliikenteen harjoittajien on erikseen noudatettava näitä velvoitteita jatkuvasti. |
| --- | --- | --- |

58.

Velvoitteet jaetaan kahteen ryhmään:

1)

Velvoitteet, joita sinällään sovelletaan kuhunkin lentoliikenteen harjoittajaan erikseen. Esimerkkeinä voidaan mainita velvoitteet, jotka koskevat enimmäishintoja tai toiminnan jatkuvuutta. Kaikkien lentoliikenteen harjoittajien on erikseen noudatettava näitä velvoitteita jatkuvasti.

| 2) | Velvoitteet, jotka koskevat useiden lentoliikenteen harjoittajien yhdessä saavutettavaksi asetettua tavoitetta, siten, että jokainen lentoliikenteen harjoittaja osallistuu kyseisen (kokonais)tavoitteen saavuttamiseen reitillä. Tyypillisesti kyseessä ovat velvoitteet, jotka koskevat vähimmäisvuorotiheyttä tai istuinpaikkakapasiteettia. Komissio on antanut tälle vahvistuksen Sardiniaa koskevassa 23. huhtikuuta 2007 tehdyssä päätöksessä (44) (51 kohta): ”Liikenteenharjoittajien ei (...) edellytetä sitoutuvan toimijakohtaisesti takaamaan lentojen tai matkustajapaikkojen määrää, vaan kaikki toimijat voivat yhdessä varmistaa kyseisen vähimmäispalvelun tarjonnan.” On sanomattakin selvää, että tämän soveltamisella ei rajoiteta sovellettavia kilpailulainsäädännön sääntöjä (erityisesti SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artikla). Tilanteissa, joissa julkisen palvelun velvoitteet täyttyvät useiden lentoliikenteen harjoittajien panoksen myötä, edellyttävät tyypillisesti velvoitteiden vastaavaa mukauttamista (ks. jäljempänä 5 luku). |
| --- | --- |

2)

Velvoitteet, jotka koskevat useiden lentoliikenteen harjoittajien yhdessä saavutettavaksi asetettua tavoitetta, siten, että jokainen lentoliikenteen harjoittaja osallistuu kyseisen (kokonais)tavoitteen saavuttamiseen reitillä. Tyypillisesti kyseessä ovat velvoitteet, jotka koskevat vähimmäisvuorotiheyttä tai istuinpaikkakapasiteettia. Komissio on antanut tälle vahvistuksen Sardiniaa koskevassa 23. huhtikuuta 2007 tehdyssä päätöksessä (44) (51 kohta): ”Liikenteenharjoittajien ei (...) edellytetä sitoutuvan toimijakohtaisesti takaamaan lentojen tai matkustajapaikkojen määrää, vaan kaikki toimijat voivat yhdessä varmistaa kyseisen vähimmäispalvelun tarjonnan.” On sanomattakin selvää, että tämän soveltamisella ei rajoiteta sovellettavia kilpailulainsäädännön sääntöjä (erityisesti SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artikla). Tilanteissa, joissa julkisen palvelun velvoitteet täyttyvät useiden lentoliikenteen harjoittajien panoksen myötä, edellyttävät tyypillisesti velvoitteiden vastaavaa mukauttamista (ks. jäljempänä 5 luku).

| 59. | Koska asetuksen 15 artiklan 4 kohdassa sallitaan yhteisten reittitunnusten käyttö liikennöinnissä eikä tästä suljeta pois julkisen palvelun velvoitteita, tällaiset sopimukset ovat tässä tapauksessa periaatteessa hyväksyttäviä. Kuten kaikissa muissakin tapauksissa, kilpailusääntöjä on noudatettava. Sama koskee kanta-asiakasohjelmia. |
| --- | --- |

59.

Koska asetuksen 15 artiklan 4 kohdassa sallitaan yhteisten reittitunnusten käyttö liikennöinnissä eikä tästä suljeta pois julkisen palvelun velvoitteita, tällaiset sopimukset ovat tässä tapauksessa periaatteessa hyväksyttäviä. Kuten kaikissa muissakin tapauksissa, kilpailusääntöjä on noudatettava. Sama koskee kanta-asiakasohjelmia.

| 60. | Jollei muuta täsmennetä ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta tehdä säännöllisesti uudelleenarviointi jäljempänä 5 luvussa kuvatulla tavalla, julkisen palvelun velvoitteilla ei tarvitse olla aikarajaa. Julkisen palvelun velvoitteen voimassaolon katsotaan kuitenkin päättyneen, jos säännöllistä lentoliikennettä ei ole harjoitettu 12 kuukauteen (45). |
| --- | --- |

60.

Jollei muuta täsmennetä ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta tehdä säännöllisesti uudelleenarviointi jäljempänä 5 luvussa kuvatulla tavalla, julkisen palvelun velvoitteilla ei tarvitse olla aikarajaa. Julkisen palvelun velvoitteen voimassaolon katsotaan kuitenkin päättyneen, jos säännöllistä lentoliikennettä ei ole harjoitettu 12 kuukauteen (45).

4.   MENETTELYT JULKISEN PALVELUN VELVOITTEIDEN ASETTAMISEKSI

| 61. | Ennen julkisen palvelun velvoitteen asettamista jäsenvaltion tulisi kuulla asianomaisia muita jäsenvaltioita (erityisesti jos kyseessä on julkisen palvelun velvoite toiseen jäsenvaltioon liikennöitävällä reitillä tai jos toisella jäsenvaltiolla on lentoasema raja-alueella, joka on lähellä julkisen palvelun velvoitteen reitille sisällytettäväksi suunniteltua lentoasemaa). Sen tulisi tiedottaa asiasta komissiolle (46), asianomaisille lentoasemille ja kyseistä reittiä parhaillaan liikennöiville lentoliikenteen harjoittajille. Tätä varten jäsenvaltion tulisi lähettää suunniteltua julkisen palvelun velvoitetta koskevan säädösluonnoksen teksti näille osapuolille ja jättää riittävästi aikaa mahdollisille vastauksille. Yhteydenpidon komissioon tulisi tapahtua liikenteen ja liikkuvuuden pääosaston, jäljempänä ’MOVE-pääosasto’, kautta. Tehokkaimmin tämän voi tehdä lähettämällä sähköpostia seuraavaan osoitteeseen, joka on omistettu julkisen palvelun velvoitteille: MOVE-PSO@ec.europa.eu. Jos alueellinen tai paikallinen viranomainen aikoo asettaa julkisen palvelun velvoitteen, komissio kannustaa ottamaan asianomaisen maan pysyvän edustuston tai keskushallinnon mukaan tässä kuvattuun viestintämenettelyyn kansallisen lainsäädännön sovellettavien vaatimusten mukaisesti, jotta voidaan varmistaa riittävä koordinaatio. |
| --- | --- |

61.

Ennen julkisen palvelun velvoitteen asettamista jäsenvaltion tulisi kuulla asianomaisia muita jäsenvaltioita (erityisesti jos kyseessä on julkisen palvelun velvoite toiseen jäsenvaltioon liikennöitävällä reitillä tai jos toisella jäsenvaltiolla on lentoasema raja-alueella, joka on lähellä julkisen palvelun velvoitteen reitille sisällytettäväksi suunniteltua lentoasemaa). Sen tulisi tiedottaa asiasta komissiolle (46), asianomaisille lentoasemille ja kyseistä reittiä parhaillaan liikennöiville lentoliikenteen harjoittajille. Tätä varten jäsenvaltion tulisi lähettää suunniteltua julkisen palvelun velvoitetta koskevan säädösluonnoksen teksti näille osapuolille ja jättää riittävästi aikaa mahdollisille vastauksille. Yhteydenpidon komissioon tulisi tapahtua liikenteen ja liikkuvuuden pääosaston, jäljempänä ’MOVE-pääosasto’, kautta. Tehokkaimmin tämän voi tehdä lähettämällä sähköpostia seuraavaan osoitteeseen, joka on omistettu julkisen palvelun velvoitteille: MOVE-PSO@ec.europa.eu. Jos alueellinen tai paikallinen viranomainen aikoo asettaa julkisen palvelun velvoitteen, komissio kannustaa ottamaan asianomaisen maan pysyvän edustuston tai keskushallinnon mukaan tässä kuvattuun viestintämenettelyyn kansallisen lainsäädännön sovellettavien vaatimusten mukaisesti, jotta voidaan varmistaa riittävä koordinaatio.

| 62. | Komission yksiköt ovat valmiita antamaan neuvoja epävirallisesti, ja niihin olisi hyvä ottaa yhteyttä mahdollisimman aikaisessa vaiheessa julkisen palvelun velvoitteen valmistelua. Keskusteluissa voidaan käsitellä asetuksen tulkintaa, menettelyjä ja mahdollisia ratkaisuja tiettyihin tilateisiin. Varhainen yhteydenpito nopeuttaa menettelyjä, sillä mahdollisiin huolenaiheisiin on jo puututtu etukäteen. Epävirallisen yhteydenpidon avulla saatetaan myös välttää tiettyjen ongelmien syntyminen myöhemmässä vaiheessa, esimerkiksi asianomaisten osapuolten tekemät mahdolliset kantelut. |
| --- | --- |

62.

Komission yksiköt ovat valmiita antamaan neuvoja epävirallisesti, ja niihin olisi hyvä ottaa yhteyttä mahdollisimman aikaisessa vaiheessa julkisen palvelun velvoitteen valmistelua. Keskusteluissa voidaan käsitellä asetuksen tulkintaa, menettelyjä ja mahdollisia ratkaisuja tiettyihin tilateisiin. Varhainen yhteydenpito nopeuttaa menettelyjä, sillä mahdollisiin huolenaiheisiin on jo puututtu etukäteen. Epävirallisen yhteydenpidon avulla saatetaan myös välttää tiettyjen ongelmien syntyminen myöhemmässä vaiheessa, esimerkiksi asianomaisten osapuolten tekemät mahdolliset kantelut.

4.1   Ilmoitusten julkaiseminen virallisessa lehdessä

| 63. | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan jäsenvaltion, joka haluaa asettaa julkisen palvelun velvoitteen, on toimitettava julkisen palvelun velvoitteen suunniteltua asettamista koskeva teksti komissiolle (47). Tämän jälkeen on komission tehtävä julkaista kyseisen säännöksen toisessa alakohdassa tarkoitettu ilmoitus. Jotta asian käsittely olisi tehokasta ja nopeaa, on suotavaa, että jäsenvaltiot laativat asiaan liittyvän ilmoitusluonnoksen ja toimittavat sen komissiolle (millä tahansa EU:n virallisella kielellä). Luonnos olisi toimitettava sähköpostitse edellä mainittuun asiointiosoitteeseen (48) (sähköisessä muodossa ja jotakin tavallista käsittelyjärjestelmää käyttäen). Luonnoksen olisi sisällettävä asetuksen 16 artiklan 4 kohdan a–c alakohdassa luetellut tiedot (49). Ilmoituksen julkaisemisella halutaan tiedottaa suunnitellusta julkisen palvelun velvoitteesta kaikille asiasta kiinnostuneille osapuolille ja antaa niille mahdollisuus saada lisätietoja, erityisesti velvoitteen tarkat ehdot. Komissio on laatinut mallit, jotka ovat asianomaisten kansallisten hallintojen saatavilla CIRCABC:n verkkosivustolla. Mallista voi pyytää jäljennöksiä myös suoraan komissiolta. |
| --- | --- |

63.

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan jäsenvaltion, joka haluaa asettaa julkisen palvelun velvoitteen, on toimitettava julkisen palvelun velvoitteen suunniteltua asettamista koskeva teksti komissiolle (47). Tämän jälkeen on komission tehtävä julkaista kyseisen säännöksen toisessa alakohdassa tarkoitettu ilmoitus. Jotta asian käsittely olisi tehokasta ja nopeaa, on suotavaa, että jäsenvaltiot laativat asiaan liittyvän ilmoitusluonnoksen ja toimittavat sen komissiolle (millä tahansa EU:n virallisella kielellä). Luonnos olisi toimitettava sähköpostitse edellä mainittuun asiointiosoitteeseen (48) (sähköisessä muodossa ja jotakin tavallista käsittelyjärjestelmää käyttäen). Luonnoksen olisi sisällettävä asetuksen 16 artiklan 4 kohdan a–c alakohdassa luetellut tiedot (49). Ilmoituksen julkaisemisella halutaan tiedottaa suunnitellusta julkisen palvelun velvoitteesta kaikille asiasta kiinnostuneille osapuolille ja antaa niille mahdollisuus saada lisätietoja, erityisesti velvoitteen tarkat ehdot. Komissio on laatinut mallit, jotka ovat asianomaisten kansallisten hallintojen saatavilla CIRCABC:n verkkosivustolla. Mallista voi pyytää jäljennöksiä myös suoraan komissiolta.

| 64. | Täyden läpinäkyvyyden varmistamiseksi MOVE-pääosasto julkaisee sille toimitetut ilmoitukset verkkosivustollaan (50), tiedotuslehdessään ja asianomaisessa CIRCABC-uutisryhmässä. |
| --- | --- |

64.

Täyden läpinäkyvyyden varmistamiseksi MOVE-pääosasto julkaisee sille toimitetut ilmoitukset verkkosivustollaan (50), tiedotuslehdessään ja asianomaisessa CIRCABC-uutisryhmässä.

| 65. | Sellaisten lentoreittien osalta, joiden ennakoitu kokonaismatkustajamäärä on vähemmän kuin 10 000 henkilöä vuodessa, asetus antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden valita, pyytävätkö ne komissiota julkaisemaan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä vai julkaisevatko ne sen itse kansallisessa virallisessa lehdessään (51). Olisi pantava merkille, että asetuksen 16 artiklan 5 kohta on poikkeus 4 kohtaan ainoastaan julkaisuvaatimusten osalta. Kaikkia muita 16 artiklan vaatimuksia, erityisesti vaatimusta kuulla ja informoida komissiota, muita jäsenvaltioita, asianomaisia lentoasemia ja lentoliikenteen harjoittajia, sovelletaan myös sellaisiin reitteihin, joilla ennakoidaan olevan alle 10 000 matkustajaa vuodessa. |
| --- | --- |

65.

Sellaisten lentoreittien osalta, joiden ennakoitu kokonaismatkustajamäärä on vähemmän kuin 10 000 henkilöä vuodessa, asetus antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden valita, pyytävätkö ne komissiota julkaisemaan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä vai julkaisevatko ne sen itse kansallisessa virallisessa lehdessään (51). Olisi pantava merkille, että asetuksen 16 artiklan 5 kohta on poikkeus 4 kohtaan ainoastaan julkaisuvaatimusten osalta. Kaikkia muita 16 artiklan vaatimuksia, erityisesti vaatimusta kuulla ja informoida komissiota, muita jäsenvaltioita, asianomaisia lentoasemia ja lentoliikenteen harjoittajia, sovelletaan myös sellaisiin reitteihin, joilla ennakoidaan olevan alle 10 000 matkustajaa vuodessa.

| 66. | Julkisen palvelun velvoitteen voimaantulopäivä ei saa olla aikaisempi kuin ilmoituksen julkaisupäivä (52). Ilmoitusta ei saisi julkaista kansallisessa virallisessa lehdessä 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti aikaisemmin kuin se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jos jäsenvaltio haluaa julkaista sen molemmissa. |
| --- | --- |

66.

Julkisen palvelun velvoitteen voimaantulopäivä ei saa olla aikaisempi kuin ilmoituksen julkaisupäivä (52). Ilmoitusta ei saisi julkaista kansallisessa virallisessa lehdessä 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti aikaisemmin kuin se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jos jäsenvaltio haluaa julkaista sen molemmissa.

| 67. | Jotta markkinoille tiedotettaisiin muutoksista, joita aiotaan tehdä jo asetetun julkisen palvelun velvoitteen ehtoihin, komissio katsoo, että edellä mainittuja menettelyjä olisi sovellettava tällaisiin olemassa olevien julkisen palvelun velvoitteiden muutoksiin periaatteessa samoista 16 artiklan 4 ja 5 kohdassa suoraan mainituista syistä kuin alkuperäisen julkaisemisen osalta. Läpinäkyvyyden vuoksi olisi mainittava kaikki muutokset, jotka asetetun julkisen palvelun ehtoihin tehdään. Siinä tapauksessa, että jäsenvaltio tulee siihen tulokseen, ettei julkisen palvelun velvoitetta enää tarvita, se voi pyytää komissiota julkaisemaan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkisen palvelun velvoitteen kumoamisesta, jotta markkinoille tiedotetaan reitin vapautumisesta. Vaihtoehtoisesti se voi julkaista tällaisen ilmoituksen itse kansallisessa virallisessa lehdessään, jos julkisen palvelun velvoitetta koskeva ilmoitus on alun perin julkaistu vain siinä. |
| --- | --- |

67.

Jotta markkinoille tiedotettaisiin muutoksista, joita aiotaan tehdä jo asetetun julkisen palvelun velvoitteen ehtoihin, komissio katsoo, että edellä mainittuja menettelyjä olisi sovellettava tällaisiin olemassa olevien julkisen palvelun velvoitteiden muutoksiin periaatteessa samoista 16 artiklan 4 ja 5 kohdassa suoraan mainituista syistä kuin alkuperäisen julkaisemisen osalta. Läpinäkyvyyden vuoksi olisi mainittava kaikki muutokset, jotka asetetun julkisen palvelun ehtoihin tehdään. Siinä tapauksessa, että jäsenvaltio tulee siihen tulokseen, ettei julkisen palvelun velvoitetta enää tarvita, se voi pyytää komissiota julkaisemaan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkisen palvelun velvoitteen kumoamisesta, jotta markkinoille tiedotetaan reitin vapautumisesta. Vaihtoehtoisesti se voi julkaista tällaisen ilmoituksen itse kansallisessa virallisessa lehdessään, jos julkisen palvelun velvoitetta koskeva ilmoitus on alun perin julkaistu vain siinä.

5.   TARVE ARVIOIDA JULKISEN PALVELUN VELVOITTEITA SÄÄNNÖLLISESTI UUDELLEEN

| 68. | Julkisen palvelun velvoitteen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden arvioinnin (ks. edellä 3.3 kohta) ei pitäisi jäädä vain yhteen kertaan. Sen sijaan julkisen palvelun velvoite olisi arvioitava uudelleen säännöllisesti ja vähintään aina, kun jokin merkityksellisistä arviointiin liittyvistä tekijöistä, kuten palveluntarjoajien lukumäärä, muuttuu tuntuvasti. Julkisen palvelun velvoitteilla vastataan tiettyyn markkinoiden toimintapuutteeseen, ja sen vuoksi niiden olisi kehityttävä markkinoiden mukana. Uudelleenarviointi voi johtaa asianomaisen julkisen palvelun velvoitteen muuttamiseen tai jopa kumoamiseen. Sen varmistamiseksi, että julkisen palvelun velvoitteen reiteillä liikennöivät lentoliikenteen harjoittajat noudattavat koko ajan velvoitteita, on hyvää käytäntöä tarkastella niiden toimintaa ainakin kerran vuodessa. |
| --- | --- |

68.

Julkisen palvelun velvoitteen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden arvioinnin (ks. edellä 3.3 kohta) ei pitäisi jäädä vain yhteen kertaan. Sen sijaan julkisen palvelun velvoite olisi arvioitava uudelleen säännöllisesti ja vähintään aina, kun jokin merkityksellisistä arviointiin liittyvistä tekijöistä, kuten palveluntarjoajien lukumäärä, muuttuu tuntuvasti. Julkisen palvelun velvoitteilla vastataan tiettyyn markkinoiden toimintapuutteeseen, ja sen vuoksi niiden olisi kehityttävä markkinoiden mukana. Uudelleenarviointi voi johtaa asianomaisen julkisen palvelun velvoitteen muuttamiseen tai jopa kumoamiseen. Sen varmistamiseksi, että julkisen palvelun velvoitteen reiteillä liikennöivät lentoliikenteen harjoittajat noudattavat koko ajan velvoitteita, on hyvää käytäntöä tarkastella niiden toimintaa ainakin kerran vuodessa.

| 69. | Aina kun uusi liikenteenharjoittaja aloittaa tai on aloittamassa toimintaansa reitillä, kullekin toimijalle julkisen palvelun velvoitteella määrättyä kapasiteetin ja vuorotiheyksien tasoa olisi mukautettava siten, että kullakin reitillä tarjottava kapasiteetin ja vuorotiheyksien kokonaismäärä ei ylitä sitä, mikä on ehdottoman tarpeen riittävän palvelun tarjoamiseksi. Tällä tavoin varmistetaan, etteivät edellä 58 kohdan 2 alakohdassa kuvatuista tilanteista aiheutuvat asiaintilat johda syrjintään lentoliikenteen harjoittajien välillä. |
| --- | --- |

69.

Aina kun uusi liikenteenharjoittaja aloittaa tai on aloittamassa toimintaansa reitillä, kullekin toimijalle julkisen palvelun velvoitteella määrättyä kapasiteetin ja vuorotiheyksien tasoa olisi mukautettava siten, että kullakin reitillä tarjottava kapasiteetin ja vuorotiheyksien kokonaismäärä ei ylitä sitä, mikä on ehdottoman tarpeen riittävän palvelun tarjoamiseksi. Tällä tavoin varmistetaan, etteivät edellä 58 kohdan 2 alakohdassa kuvatuista tilanteista aiheutuvat asiaintilat johda syrjintään lentoliikenteen harjoittajien välillä.

6.   YKSINOMAISET KÄYTTÖOIKEUSSOPIMUKSET

| 70. | Sisämarkkinoiden periaatteiden mukaisesti asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 pyritään varmistamaan, että kilpailu julkisen palvelun velvoitteiden yhteydessä on mahdollisimman laajaa ja että mahdolliset poikkeukset tähän periaatteeseen rajoittuvat siihen, mikä on tarpeen yhteyksiä koskevan perustellun tavoitteen saavuttamiseksi. Yleensä järjestelmä tuo jäsenvaltioille tai paikallisille/alueellisille viranomaisille huomattavia säästöjä, mutta varmistaa riittävät yhteydet. |
| --- | --- |

70.

Sisämarkkinoiden periaatteiden mukaisesti asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 pyritään varmistamaan, että kilpailu julkisen palvelun velvoitteiden yhteydessä on mahdollisimman laajaa ja että mahdolliset poikkeukset tähän periaatteeseen rajoittuvat siihen, mikä on tarpeen yhteyksiä koskevan perustellun tavoitteen saavuttamiseksi. Yleensä järjestelmä tuo jäsenvaltioille tai paikallisille/alueellisille viranomaisille huomattavia säästöjä, mutta varmistaa riittävät yhteydet.

| 71. | Konkreettisesti asetuksen 16 artiklan 9 kohdassa sallitaan, että pääsy säännölliseen lentoliikenteeseen julkisen palvelun velvoitteen reitillä voidaan rajoittaa vain yhteen EU:n lentoliikenteen harjoittajaan ainoastaan, jos yksikään tällainen lentoliikenteen harjoittaja ei ole aloittanut tai osoittanut olevansa aloittamassa kestävää säännöllistä lentoliikennettä kyseisellä reitillä. Tässä yhteydessä näytön siitä, että lentoliikenteen harjoittaja on aloittamassa kestävän säännöllisen liikenteen, joka vastaa julkisen palvelun velvoitetta, olisi oltava vankkaa ja uskottavaa. Tämä tarkoittaa, että lentoliikenteen harjoittajan olisi sitouduttava siihen, että se selkeän ja rajallisen määräajan kuluessa ryhtyy tarjoamaan tällaisia palveluja ja tarjoaa niitä tietyn, julkisen palvelun velvoitetta koskevissa edellytyksissä täsmennetyn ajan. Lentoliikenteen harjoittajan olisi myös hyväksyttävä se mahdollisuus, että sille asetetaan seuraamuksia, jos se ei noudata tätä sitoumusta. Julkisen palvelun velvoitteiden järjestelmän rajaaminen yhteen lentoliikenteen harjoittajaan voidaan yhdistää taloudelliseen korvaukseen, kuten asetuksessa täsmennetään (53). |
| --- | --- |

71.

Konkreettisesti asetuksen 16 artiklan 9 kohdassa sallitaan, että pääsy säännölliseen lentoliikenteeseen julkisen palvelun velvoitteen reitillä voidaan rajoittaa vain yhteen EU:n lentoliikenteen harjoittajaan ainoastaan, jos yksikään tällainen lentoliikenteen harjoittaja ei ole aloittanut tai osoittanut olevansa aloittamassa kestävää säännöllistä lentoliikennettä kyseisellä reitillä. Tässä yhteydessä näytön siitä, että lentoliikenteen harjoittaja on aloittamassa kestävän säännöllisen liikenteen, joka vastaa julkisen palvelun velvoitetta, olisi oltava vankkaa ja uskottavaa. Tämä tarkoittaa, että lentoliikenteen harjoittajan olisi sitouduttava siihen, että se selkeän ja rajallisen määräajan kuluessa ryhtyy tarjoamaan tällaisia palveluja ja tarjoaa niitä tietyn, julkisen palvelun velvoitetta koskevissa edellytyksissä täsmennetyn ajan. Lentoliikenteen harjoittajan olisi myös hyväksyttävä se mahdollisuus, että sille asetetaan seuraamuksia, jos se ei noudata tätä sitoumusta. Julkisen palvelun velvoitteiden järjestelmän rajaaminen yhteen lentoliikenteen harjoittajaan voidaan yhdistää taloudelliseen korvaukseen, kuten asetuksessa täsmennetään (53).

6.1   Velvollisuus järjestää julkinen tarjouskilpailu

| 72. | Yksinoikeus reitin liikennöimiseen on tarjottava julkisella tarjouskilpailulla asetuksen (EY) N:o 1008/2008 menettelyjen mukaisesti. Tarjouskilpailun läpinäkyvyys varmistetaan julkaisemalla tarjouskilpailu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (54). |
| --- | --- |

72.

Yksinoikeus reitin liikennöimiseen on tarjottava julkisella tarjouskilpailulla asetuksen (EY) N:o 1008/2008 menettelyjen mukaisesti. Tarjouskilpailun läpinäkyvyys varmistetaan julkaisemalla tarjouskilpailu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (54).

| 73. | Jos ennen tarjousmenettelyä tai sen aikana jokin lentoliikenteen harjoittaja aloittaa julkisen palvelun velvoitteen mukaisen säännöllisen lentoliikenteen tai osoittaa olevansa aloittamassa tämäntyyppisen kestävän liikenteen (55) (mutta vaatimatta yksinoikeutta tai korvausta), tarjousmenettely on peruutettava ja pääsyn reitille on säilyttävä avoinna kilpailulle (56). Tarkan määräajan, jona lentoliikenteen harjoittajan on aloitettava tai osoitettava olevansa aloittamassa liikennöinti, ei tulisi olla aiempi kuin päivä, jona sopimus tehdään valitun lentoliikenteen harjoittajan kanssa. Sopimuksen tekeminen merkitsee osapuolten keskinäisiä velvoitteita, joista muodostuu ”pääsyn rajoittaminen” asetuksen 16 artiklan 9 kohdan mukaisessa merkityksessä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin lykätä tätä määräpäivää esimerkiksi siihen saakka, kun tarjouskilpailussa valittu lentoliikenteen harjoittaja aloittaa liikennöinnin. |
| --- | --- |

73.

Jos ennen tarjousmenettelyä tai sen aikana jokin lentoliikenteen harjoittaja aloittaa julkisen palvelun velvoitteen mukaisen säännöllisen lentoliikenteen tai osoittaa olevansa aloittamassa tämäntyyppisen kestävän liikenteen (55) (mutta vaatimatta yksinoikeutta tai korvausta), tarjousmenettely on peruutettava ja pääsyn reitille on säilyttävä avoinna kilpailulle (56). Tarkan määräajan, jona lentoliikenteen harjoittajan on aloitettava tai osoitettava olevansa aloittamassa liikennöinti, ei tulisi olla aiempi kuin päivä, jona sopimus tehdään valitun lentoliikenteen harjoittajan kanssa. Sopimuksen tekeminen merkitsee osapuolten keskinäisiä velvoitteita, joista muodostuu ”pääsyn rajoittaminen” asetuksen 16 artiklan 9 kohdan mukaisessa merkityksessä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin lykätä tätä määräpäivää esimerkiksi siihen saakka, kun tarjouskilpailussa valittu lentoliikenteen harjoittaja aloittaa liikennöinnin.

| 74. | Jos tarjous koskee reittiä, jolle pääsy on jo rajoitettu yhteen lentoliikenteen harjoittajaan asetuksen 16 artiklan 9 kohdan mukaisesti, asetuksen 17 artiklan 4 kohdassa säädetään, että tarjouspyyntö on julkaistava vähintään kuusi kuukautta ennen uuden toimilupakauden alkua. Tämän ennakkoilmoituksen keskeisenä tavoitteena on antaa niille lentoliikenteen harjoittajille, jotka ovat kiinnostuneita reitin liikennöinnistä ilman korvausta, mahdollisuus estää 16 artiklan 9 kohdassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti reitin rajoittaminen uudelleen yhteen ainoaan asetuksen 16 artiklan 9–12 kohdan ja 17 artiklan mukaisesti valittuun lentoliikenteen harjoittajaan (vrt. edellinen kohta). |
| --- | --- |

74.

Jos tarjous koskee reittiä, jolle pääsy on jo rajoitettu yhteen lentoliikenteen harjoittajaan asetuksen 16 artiklan 9 kohdan mukaisesti, asetuksen 17 artiklan 4 kohdassa säädetään, että tarjouspyyntö on julkaistava vähintään kuusi kuukautta ennen uuden toimilupakauden alkua. Tämän ennakkoilmoituksen keskeisenä tavoitteena on antaa niille lentoliikenteen harjoittajille, jotka ovat kiinnostuneita reitin liikennöinnistä ilman korvausta, mahdollisuus estää 16 artiklan 9 kohdassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti reitin rajoittaminen uudelleen yhteen ainoaan asetuksen 16 artiklan 9–12 kohdan ja 17 artiklan mukaisesti valittuun lentoliikenteen harjoittajaan (vrt. edellinen kohta).

6.2   Kelpoisuus esittää tarjous

| 75. | Asetuksen 16 artiklan 9 kohdan mukaan vain EU:n lentoliikenteen harjoittajat tai sellaiset lentoliikenteen harjoittajat, jotka voidaan rinnastaa niihin EU:n lainsäädännön nojalla, voivat saada yksinoikeuden liikennöidä julkisen palvelun velvoitteen reittiä. Kelpoisia ovat siis lentoliikenteen harjoittajat, joilla on jäsenvaltion tai sellaisen kolmannen maan, johon sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 vahvistettua järjestelmää, (esim. Norja ja Islanti) (57) toimivaltaisten viranomaisten myöntämä voimassa oleva liikennelupa. Jäljempänä viitataan yksikertaisuuden vuoksi ainoastaan ”lentoliikenteen harjoittajiin” tai ”EU:n lentoliikenteen harjoittajiin”. |
| --- | --- |

75.

Asetuksen 16 artiklan 9 kohdan mukaan vain EU:n lentoliikenteen harjoittajat tai sellaiset lentoliikenteen harjoittajat, jotka voidaan rinnastaa niihin EU:n lainsäädännön nojalla, voivat saada yksinoikeuden liikennöidä julkisen palvelun velvoitteen reittiä. Kelpoisia ovat siis lentoliikenteen harjoittajat, joilla on jäsenvaltion tai sellaisen kolmannen maan, johon sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 vahvistettua järjestelmää, (esim. Norja ja Islanti) (57) toimivaltaisten viranomaisten myöntämä voimassa oleva liikennelupa. Jäljempänä viitataan yksikertaisuuden vuoksi ainoastaan ”lentoliikenteen harjoittajiin” tai ”EU:n lentoliikenteen harjoittajiin”.

| 76. | Asetus ei estä lentoliikenteen harjoittajien ryhmää esittämästä yhteistä tarjousta, mutta tarjouksessaan EU:n lentoliikenteen harjoittajan on yksilöitävä lentoliikenteen harjoittaja(t) (yhteenliittymä), joka liikennöisi (jotka liikennöisivät) julkisen palvelun velvoitteen reittiä tarjouseritelmässä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, jotta kansalliset viranomaiset voivat valvoa, että kaikki mukana olevat lentoliikenteen harjoittajat täyttävät muodolliset vaatimukset. Vaikka alihankintaa ei kielletäkään asetuksessa, on periaatteessa jäsenvaltion tehtävänä täsmentää, salliiko se alihankinnan vai ei ja missä olosuhteissa, edellyttäen, että asetusta ja EU:n lainsäädäntöä yleisesti ottaen noudatetaan. Alihankkijan on joka tapauksessa myös oltava EU:n lentoliikenteen harjoittaja. |
| --- | --- |

76.

Asetus ei estä lentoliikenteen harjoittajien ryhmää esittämästä yhteistä tarjousta, mutta tarjouksessaan EU:n lentoliikenteen harjoittajan on yksilöitävä lentoliikenteen harjoittaja(t) (yhteenliittymä), joka liikennöisi (jotka liikennöisivät) julkisen palvelun velvoitteen reittiä tarjouseritelmässä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, jotta kansalliset viranomaiset voivat valvoa, että kaikki mukana olevat lentoliikenteen harjoittajat täyttävät muodolliset vaatimukset. Vaikka alihankintaa ei kielletäkään asetuksessa, on periaatteessa jäsenvaltion tehtävänä täsmentää, salliiko se alihankinnan vai ei ja missä olosuhteissa, edellyttäen, että asetusta ja EU:n lainsäädäntöä yleisesti ottaen noudatetaan. Alihankkijan on joka tapauksessa myös oltava EU:n lentoliikenteen harjoittaja.

| 77. | Tiettyä julkisen palvelun velvoitetta voidaan liikennöidä ainoastaan, jos liikennelupa ja lentotoimintalupa (AOC) ovat kyseisen julkisen palvelun velvoitteen vaatimusten mukaisia. Eritoten lentoliikenteen harjoittaja, jolla on asetuksen 5 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan kuuluva niin kutsuttu B-lupa, ei voi liikennöidä muuta ilma-alusta kuin tällaiseen lupaan (ja lentoliikenteen harjoittajalle myönnettyyn lentotoimintalupaan) kuuluvaa ilma-alusta. Näitä vaatimuksia sovelletaan lentoliikenteen harjoittajaan (harjoittajiin), joka tarjoaa (jotka tarjoavat) julkisen palvelun velvoitteen mukaisia palveluja. |
| --- | --- |

77.

Tiettyä julkisen palvelun velvoitetta voidaan liikennöidä ainoastaan, jos liikennelupa ja lentotoimintalupa (AOC) ovat kyseisen julkisen palvelun velvoitteen vaatimusten mukaisia. Eritoten lentoliikenteen harjoittaja, jolla on asetuksen 5 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan kuuluva niin kutsuttu B-lupa, ei voi liikennöidä muuta ilma-alusta kuin tällaiseen lupaan (ja lentoliikenteen harjoittajalle myönnettyyn lentotoimintalupaan) kuuluvaa ilma-alusta. Näitä vaatimuksia sovelletaan lentoliikenteen harjoittajaan (harjoittajiin), joka tarjoaa (jotka tarjoavat) julkisen palvelun velvoitteen mukaisia palveluja.

6.3   Valintaperusteet

| 78. | Tarjouskilpailu on ratkaistava mahdollisimman pian ottaen huomioon kyseisen lentoliikenteen riittävyys sekä käyttäjille tarjottavat hinnat ja ehdot sekä asianomaiselta jäsenvaltiolta (asianomaisilta jäsenvaltioilta) mahdollisesti vaaditusta korvauksesta aiheutuvat kulut (58). Jäsenvaltioilla on periaatteessa vapaus määrittää, miten ne painottavat valinnassa (tarjouskilpailun ratkaisussa) käytettäviä perusteita, esimerkiksi 70 prosenttia korvauksen tasosta ja 30 prosenttia laadusta (59). Komission kannan mukaan mikään ei tavallisesti estä jäsenvaltioita vahvistamasta maksettavan kokonaiskorvauksen enimmäismäärää. On kuitenkin erityisen tärkeää, että kaikki tällaiset perusteet vahvistetaan etukäteen tarjouskilpailuasiakirjoissa selkeällä, objektiivisella ja läpinäkyvällä tavalla. |
| --- | --- |

78.

Tarjouskilpailu on ratkaistava mahdollisimman pian ottaen huomioon kyseisen lentoliikenteen riittävyys sekä käyttäjille tarjottavat hinnat ja ehdot sekä asianomaiselta jäsenvaltiolta (asianomaisilta jäsenvaltioilta) mahdollisesti vaaditusta korvauksesta aiheutuvat kulut (58). Jäsenvaltioilla on periaatteessa vapaus määrittää, miten ne painottavat valinnassa (tarjouskilpailun ratkaisussa) käytettäviä perusteita, esimerkiksi 70 prosenttia korvauksen tasosta ja 30 prosenttia laadusta (59). Komission kannan mukaan mikään ei tavallisesti estä jäsenvaltioita vahvistamasta maksettavan kokonaiskorvauksen enimmäismäärää. On kuitenkin erityisen tärkeää, että kaikki tällaiset perusteet vahvistetaan etukäteen tarjouskilpailuasiakirjoissa selkeällä, objektiivisella ja läpinäkyvällä tavalla.

6.4   Reitin liikennöimistä koskevan yksinoikeuden myöntämisen seuraukset

| 79. | Kun yksinoikeus on voimassa, asianomaista reittiä voi liikennöidä ainoastaan tarjouskilpailulla valittu lentoliikenteen harjoittaja. Yksinoikeus reitin liikennöintiin ei voi kestää yli neljää vuotta. Tämä ajanjakso voidaan kuitenkin pidentää enintään viiteen vuoteen, jos julkisen palvelun velvoite asetetaan reitille, joka suuntautuu jotakin nykyisin SEUT-sopimuksen 349 artiklassa ja 355 artiklan 1 kohdassa määriteltyä syrjäisintä aluetta palvelevalle lentoasemalle (60). Jos sopimus tehdään alun perin lyhyemmäksi ajaksi kuin asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 vahvistettu enimmäisaika (eli neljä tai viisi vuotta) (61), sopimus voidaan uusia sovellettavaan enimmäisaikaan asti edellyttäen, että tämä vaihtoehto on selkeästi ja läpinäkyvästi mainittu tarjouskilpailuasiakirjoissa ja sopimuksessa. Jos sopimus tehdään jo alun perin enimmäisajaksi, on järjestettävä uusi tarjouskilpailu, jos jäsenvaltio katsoo, että tämän perustelluksi tekevät olosuhteet ovat edelleen voimassa, sillä asetuksen 16 artiklan 9 kohdan mukaan tilannetta on tarkasteltava uudelleen. Asetuksen 17 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jos tarjous koskee reittiä, jolle pääsy on jo rajoitettu yhteen lentoliikenteen harjoittajaan asetuksen 16 artiklan 9 kohdan mukaisesti, tarjouspyyntö on julkaistava vähintään kuusi kuukautta ennen uuden toimilupakauden alkua sen arvioimiseksi, onko pääsy pidettävä edelleen rajoitettuna. Sopimusta ei voi uudistaa enimmäisaikaa pidemmälle, koska on tehtävä säännöllinen uudelleentarkastelu, ja tällainen uudistaminen sulkisi markkinat uusilta tulijoilta liian pitkäksi aikaa. |
| --- | --- |

79.

Kun yksinoikeus on voimassa, asianomaista reittiä voi liikennöidä ainoastaan tarjouskilpailulla valittu lentoliikenteen harjoittaja. Yksinoikeus reitin liikennöintiin ei voi kestää yli neljää vuotta. Tämä ajanjakso voidaan kuitenkin pidentää enintään viiteen vuoteen, jos julkisen palvelun velvoite asetetaan reitille, joka suuntautuu jotakin nykyisin SEUT-sopimuksen 349 artiklassa ja 355 artiklan 1 kohdassa määriteltyä syrjäisintä aluetta palvelevalle lentoasemalle (60). Jos sopimus tehdään alun perin lyhyemmäksi ajaksi kuin asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 vahvistettu enimmäisaika (eli neljä tai viisi vuotta) (61), sopimus voidaan uusia sovellettavaan enimmäisaikaan asti edellyttäen, että tämä vaihtoehto on selkeästi ja läpinäkyvästi mainittu tarjouskilpailuasiakirjoissa ja sopimuksessa. Jos sopimus tehdään jo alun perin enimmäisajaksi, on järjestettävä uusi tarjouskilpailu, jos jäsenvaltio katsoo, että tämän perustelluksi tekevät olosuhteet ovat edelleen voimassa, sillä asetuksen 16 artiklan 9 kohdan mukaan tilannetta on tarkasteltava uudelleen. Asetuksen 17 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jos tarjous koskee reittiä, jolle pääsy on jo rajoitettu yhteen lentoliikenteen harjoittajaan asetuksen 16 artiklan 9 kohdan mukaisesti, tarjouspyyntö on julkaistava vähintään kuusi kuukautta ennen uuden toimilupakauden alkua sen arvioimiseksi, onko pääsy pidettävä edelleen rajoitettuna. Sopimusta ei voi uudistaa enimmäisaikaa pidemmälle, koska on tehtävä säännöllinen uudelleentarkastelu, ja tällainen uudistaminen sulkisi markkinat uusilta tulijoilta liian pitkäksi aikaa.

| 80. | Vaatimus oikeasuhteisuudesta merkitsee, että yksinoikeus tulisi rajoittaa niihin palveluihin, joita julkisen palvelun velvoitteet koskevat. Jos julkisen palvelun velvoite koskee esimerkiksi vain talvikautta, pääsyn reitille tulisi olla vapaata kesäkaudella. Julkisen palvelun velvoitteessa ja tarjouspyynnössä olisi selvästi mainittava, mitkä ajanjaksot ja palvelut ovat kyseessä. Nämä tiedot ovat olennaisen tärkeitä tarjouspyyntöön vastaaville lentotoiminnan harjoittajille, sillä yksinoikeuden laajuudella on tavallisesti tuntuva vaikutus tehdyn tarjouksen ehtoihin. |
| --- | --- |

80.

Vaatimus oikeasuhteisuudesta merkitsee, että yksinoikeus tulisi rajoittaa niihin palveluihin, joita julkisen palvelun velvoitteet koskevat. Jos julkisen palvelun velvoite koskee esimerkiksi vain talvikautta, pääsyn reitille tulisi olla vapaata kesäkaudella. Julkisen palvelun velvoitteessa ja tarjouspyynnössä olisi selvästi mainittava, mitkä ajanjaksot ja palvelut ovat kyseessä. Nämä tiedot ovat olennaisen tärkeitä tarjouspyyntöön vastaaville lentotoiminnan harjoittajille, sillä yksinoikeuden laajuudella on tavallisesti tuntuva vaikutus tehdyn tarjouksen ehtoihin.

| 81. | Pääsyn rajoittamisen yhteen lentoliikenteen harjoittajaan ei tulisi estää kyseistä lentoliikenteen harjoittajaa sopimasta yhteisten reittitunnusten käytöstä muiden lentoliikenteen harjoittajien kanssa edellyttäen, että kilpailusääntöjä noudatetaan. Kuten edellä muistutetaan (62), asetuksen 15 artiklan 4 kohdassa vahvistettu lupa liikennöidä yhteisiä reittitunnuksia käyttämällä koskee myös julkisen palvelun velvoitteen reittejä, eikä asetukseen sisälly poikkeusta silloinkaan, kun pääsy reitille on rajoitettu asetuksen 16 artiklan 9 kohdan ja sitä seuraavien kohtien nojalla. |
| --- | --- |

81.

Pääsyn rajoittamisen yhteen lentoliikenteen harjoittajaan ei tulisi estää kyseistä lentoliikenteen harjoittajaa sopimasta yhteisten reittitunnusten käytöstä muiden lentoliikenteen harjoittajien kanssa edellyttäen, että kilpailusääntöjä noudatetaan. Kuten edellä muistutetaan (62), asetuksen 15 artiklan 4 kohdassa vahvistettu lupa liikennöidä yhteisiä reittitunnuksia käyttämällä koskee myös julkisen palvelun velvoitteen reittejä, eikä asetukseen sisälly poikkeusta silloinkaan, kun pääsy reitille on rajoitettu asetuksen 16 artiklan 9 kohdan ja sitä seuraavien kohtien nojalla.

| 82. | Jollei tarjouskilpailuasiakirjoissa muuta mainita, mikään asetuksessa ei estä EU:n lentoliikenteen harjoittajaa, jolla on yksinoikeus, antamasta osaa lentoliikennepalveluista tai kaikkia niistä alihankintatyönä toiselle EU:n lentoliikenteen harjoittajalle. Vastuu sopimuksen toteuttamisesta on kuitenkin edelleen tarjousmenettelyllä valitulla lentoliikenteen harjoittajalla. |
| --- | --- |

82.

Jollei tarjouskilpailuasiakirjoissa muuta mainita, mikään asetuksessa ei estä EU:n lentoliikenteen harjoittajaa, jolla on yksinoikeus, antamasta osaa lentoliikennepalveluista tai kaikkia niistä alihankintatyönä toiselle EU:n lentoliikenteen harjoittajalle. Vastuu sopimuksen toteuttamisesta on kuitenkin edelleen tarjousmenettelyllä valitulla lentoliikenteen harjoittajalla.

| 83. | Asetuksen 16 artiklan 9 kohta muodostaa poikkeuksen 8 kohdassa vahvistettuun periaatteeseen, jonka mukaan kuka tahansa lentoliikenteen harjoittaja voi milloin tahansa aloittaa julkisen palvelun velvoitteessa määritettyjen palvelujen tarjonnan. Jos yksinoikeus on myönnetty jollekin lentoliikenteen harjoittajalle lopullisella tavalla kansallisen lainsäädännön ja tarjouseritelmän mukaisesti, tätä periaatetta ei enää sovelleta. |
| --- | --- |

83.

Asetuksen 16 artiklan 9 kohta muodostaa poikkeuksen 8 kohdassa vahvistettuun periaatteeseen, jonka mukaan kuka tahansa lentoliikenteen harjoittaja voi milloin tahansa aloittaa julkisen palvelun velvoitteessa määritettyjen palvelujen tarjonnan. Jos yksinoikeus on myönnetty jollekin lentoliikenteen harjoittajalle lopullisella tavalla kansallisen lainsäädännön ja tarjouseritelmän mukaisesti, tätä periaatetta ei enää sovelleta.

6.5   Julkisen palvelun velvoitteen ja yksinoikeuden uudelleentarkastelu kunkin toimilupakauden lopussa

| 84. | Kuten edellä on kuvattu, jäsenvaltioiden tulisi säännöllisesti arvioida julkisen palvelun velvoitteen tarpeellisuutta ja riittävyyttä. Erityisesti jos kyseessä on rajoitettu (yksinoikeudellinen) julkisen palvelun velvoite, tilannetta on tarkasteltava uudelleen toimilupakauden lopussa (63) ja sitä, onko rajoitettu pääsy edelleen tarpeen, on arvioitava ennen uuden toimilupakauden alkua (64). Tavoitteena on yleisesti ottaen arvioida kuuden kuukauden aikana ennen uuden toimilupakauden alkua, ovatko olosuhteet, joissa edellinen tarjouskilpailu järjestettiin, pysyneet muuttumattomina. Tavallisesti arviointi kattaa viimeisimmästä toimilupakaudesta saadut kokemukset, erityisesti reitin kysynnän, ja sen, olisiko lentoliikennepalvelujen riittävä tarjonta mahdollista, vaikkei yksinoikeutta olisi ja/tai jos siihen tehtäviin muutoksia, pääsy ei olisi yhtä rajoitettua tai julkisen palvelun velvoitetta ei kenties enää asetettaisikaan. |
| --- | --- |

84.

Kuten edellä on kuvattu, jäsenvaltioiden tulisi säännöllisesti arvioida julkisen palvelun velvoitteen tarpeellisuutta ja riittävyyttä. Erityisesti jos kyseessä on rajoitettu (yksinoikeudellinen) julkisen palvelun velvoite, tilannetta on tarkasteltava uudelleen toimilupakauden lopussa (63) ja sitä, onko rajoitettu pääsy edelleen tarpeen, on arvioitava ennen uuden toimilupakauden alkua (64). Tavoitteena on yleisesti ottaen arvioida kuuden kuukauden aikana ennen uuden toimilupakauden alkua, ovatko olosuhteet, joissa edellinen tarjouskilpailu järjestettiin, pysyneet muuttumattomina. Tavallisesti arviointi kattaa viimeisimmästä toimilupakaudesta saadut kokemukset, erityisesti reitin kysynnän, ja sen, olisiko lentoliikennepalvelujen riittävä tarjonta mahdollista, vaikkei yksinoikeutta olisi ja/tai jos siihen tehtäviin muutoksia, pääsy ei olisi yhtä rajoitettua tai julkisen palvelun velvoitetta ei kenties enää asetettaisikaan.

| 85. | Kuuden kuukauden ajanjakso ei ole enimmäisaika, joka komissiolla on käytössään ”hyväksynnän” antamiseksi aiotulle julkisen palvelun velvoitteelle. Asetuksessa ei säädetä tällaisesta hyväksynnästä, vaan kyseinen ajanjakso on suunniteltu muihin tarkoituksiin. Tämä ajanjakso on eritoten tarpeen, jotta muut lentoliikenteen harjoittajat voisivat esittää ehdotuksia julkisen palvelun velvoitteen reitin liikennöinnistä ilman yksinoikeutta tai korvausta, mikä osoittaisi, ettei rajoitettu pääsy ole enää tarpeen. Jos näin ei tapahdu, tämä saattaa olla osoitus siitä, että rajoitettu pääsy on edelleen tarpeen. On joka tapauksessa jäsenvaltioiden tehtävänä ensin arvioida, onko rajoitettu pääsy tarpeen, minkä jälkeen komissio arvioi asiaa EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

85.

Kuuden kuukauden ajanjakso ei ole enimmäisaika, joka komissiolla on käytössään ”hyväksynnän” antamiseksi aiotulle julkisen palvelun velvoitteelle. Asetuksessa ei säädetä tällaisesta hyväksynnästä, vaan kyseinen ajanjakso on suunniteltu muihin tarkoituksiin. Tämä ajanjakso on eritoten tarpeen, jotta muut lentoliikenteen harjoittajat voisivat esittää ehdotuksia julkisen palvelun velvoitteen reitin liikennöinnistä ilman yksinoikeutta tai korvausta, mikä osoittaisi, ettei rajoitettu pääsy ole enää tarpeen. Jos näin ei tapahdu, tämä saattaa olla osoitus siitä, että rajoitettu pääsy on edelleen tarpeen. On joka tapauksessa jäsenvaltioiden tehtävänä ensin arvioida, onko rajoitettu pääsy tarpeen, minkä jälkeen komissio arvioi asiaa EU:n lainsäädännön mukaisesti.

6.6   Erityistapaus: kilpailutettavien reittien ryhmittely yhteen

| 86. | Jäsenvaltioiden olisi periaatteessa järjestettävä julkiset tarjouskilpailut kustakin yksittäisestä reitistä. Asetuksessa sallitaan kuitenkin se, että jäsenvaltiot julkaisevat julkisen tarjouskilpailun, joka kattaa julkisen palvelun velvoitteen eri reittejä, mutta ainoastaan toiminnalliseen tehokkuuteen liittyvistä syistä (65).. Käytännössä tämä merkitsee yksinoikeuden myöntämistä yhdelle lentoliikenteen harjoittajalle useammalle julkisen palvelun velvoitteen reitille. |
| --- | --- |

86.

Jäsenvaltioiden olisi periaatteessa järjestettävä julkiset tarjouskilpailut kustakin yksittäisestä reitistä. Asetuksessa sallitaan kuitenkin se, että jäsenvaltiot julkaisevat julkisen tarjouskilpailun, joka kattaa julkisen palvelun velvoitteen eri reittejä, mutta ainoastaan toiminnalliseen tehokkuuteen liittyvistä syistä (65).. Käytännössä tämä merkitsee yksinoikeuden myöntämistä yhdelle lentoliikenteen harjoittajalle useammalle julkisen palvelun velvoitteen reitille.

| 87. | Julkisen palvelun velvoitteen reittien ryhmittely yhteen voi olla perusteltua erityisesti, jos vähäliikenteisen alueen eri reitit täydentävät toisiaan toiminnallisesti merkittävällä tavalla (esim. reitit, joita liikennöidään eristyksissä olevaan saaristoon tai pitkien etäisyyksien päässä olevalle harvaanasutulle alueella tai tällaisten saaristojen tai alueiden sisällä). |
| --- | --- |

87.

Julkisen palvelun velvoitteen reittien ryhmittely yhteen voi olla perusteltua erityisesti, jos vähäliikenteisen alueen eri reitit täydentävät toisiaan toiminnallisesti merkittävällä tavalla (esim. reitit, joita liikennöidään eristyksissä olevaan saaristoon tai pitkien etäisyyksien päässä olevalle harvaanasutulle alueella tai tällaisten saaristojen tai alueiden sisällä).

| 88. | Yhteenryhmittelyn syiden on oltava toiminnallisia (esim. toimipaikan tarve syrjäisellä alueella). Keskeisenä tavoitteena ei saa olla jäsenvaltion talousarviorasituksen pienentäminen. Tässä mielessä ei ole mahdollista ryhmitellä yhteen kannattavia ja kannattamattomia reittejä, jos niillä ei ole toiminnallisia yhtenevyyksiä. |
| --- | --- |

88.

Yhteenryhmittelyn syiden on oltava toiminnallisia (esim. toimipaikan tarve syrjäisellä alueella). Keskeisenä tavoitteena ei saa olla jäsenvaltion talousarviorasituksen pienentäminen. Tässä mielessä ei ole mahdollista ryhmitellä yhteen kannattavia ja kannattamattomia reittejä, jos niillä ei ole toiminnallisia yhtenevyyksiä.

| 89. | Tässä kuvailtua reittien ryhmittelyä yhteen kilpailutusta varten ei tulisi sekoittaa reittien niputtamiseen julkisen palvelun velvoitteita asetettaessa. Kuten edellä 28 kohdassa selitetään, jollekin reitille pääsyä ei saa tehdä riippuvaiseksi liikennöinnistä muilla reiteillä. Saattaa myös olla, ettei joitakin reittejä ole mahdollista ryhmitellä yhteen kilpailuttamista varten, mutta ne voidaan kuitenkin sisällyttää samaan tarjouspyyntöön, jos tämä on perusteltua hallinnolliseen tehokkuuteen liittyvistä syistä (66). |
| --- | --- |

89.

Tässä kuvailtua reittien ryhmittelyä yhteen kilpailutusta varten ei tulisi sekoittaa reittien niputtamiseen julkisen palvelun velvoitteita asetettaessa. Kuten edellä 28 kohdassa selitetään, jollekin reitille pääsyä ei saa tehdä riippuvaiseksi liikennöinnistä muilla reiteillä. Saattaa myös olla, ettei joitakin reittejä ole mahdollista ryhmitellä yhteen kilpailuttamista varten, mutta ne voidaan kuitenkin sisällyttää samaan tarjouspyyntöön, jos tämä on perusteltua hallinnolliseen tehokkuuteen liittyvistä syistä (66).

7.   JULKISISSA TARJOUSKILPAILUISSA NOUDATETTAVAT MENETTELYT

| 90. | Sen vaiheen osalta, joka edeltää asetuksen 17 artiklan 4 kohdassa (67) tarkoitettua julkaisemista, asetuksessa säädetään, että asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tarjouspyynnön koko teksti, paitsi jos se on 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti julkistanut julkisen palvelun velvoitteen julkaisemalla sitä koskevan ilmoituksen kansallisessa virallisessa lehdessään. Tällöin myös tarjouskilpailu on julkaistava kansallisessa virallisessa lehdessä (68). Jotta asian käsittely olisi tehokasta ja nopeaa, jäsenvaltion olisi myös lähetettävä (millä tahansa EU:n virallisella kielellä) komissiolle (sähköpostitse edellä mainittuun asiointiosoitteeseen) (69) tarjouspyyntöilmoituksen luonnos (sähköisessä muodossa ja jotakin tavallista käsittelyjärjestelmää käyttäen) julkaistavaksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä kaikilla EU-kielillä. Tämän ilmoitusluonnoksen olisi sisällettävä asetuksen 17 artiklan 5 kohdassa luetellut tiedot. Komissio on laatinut mallit, jotka ovat saatavilla CIRCABC:n verkkosivustolla ja pyynnöstä komissiolta. Jäsenvaltioita myös kannustetaan toimittamaan suunnitellut sopimusehdot ja muut mahdolliset asiakirjat, jotka liittyvät asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 3 kohdassa mainittuihin seikkoihin. |
| --- | --- |

90.

Sen vaiheen osalta, joka edeltää asetuksen 17 artiklan 4 kohdassa (67) tarkoitettua julkaisemista, asetuksessa säädetään, että asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tarjouspyynnön koko teksti, paitsi jos se on 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti julkistanut julkisen palvelun velvoitteen julkaisemalla sitä koskevan ilmoituksen kansallisessa virallisessa lehdessään. Tällöin myös tarjouskilpailu on julkaistava kansallisessa virallisessa lehdessä (68). Jotta asian käsittely olisi tehokasta ja nopeaa, jäsenvaltion olisi myös lähetettävä (millä tahansa EU:n virallisella kielellä) komissiolle (sähköpostitse edellä mainittuun asiointiosoitteeseen) (69) tarjouspyyntöilmoituksen luonnos (sähköisessä muodossa ja jotakin tavallista käsittelyjärjestelmää käyttäen) julkaistavaksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä kaikilla EU-kielillä. Tämän ilmoitusluonnoksen olisi sisällettävä asetuksen 17 artiklan 5 kohdassa luetellut tiedot. Komissio on laatinut mallit, jotka ovat saatavilla CIRCABC:n verkkosivustolla ja pyynnöstä komissiolta. Jäsenvaltioita myös kannustetaan toimittamaan suunnitellut sopimusehdot ja muut mahdolliset asiakirjat, jotka liittyvät asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 3 kohdassa mainittuihin seikkoihin.

| 91. | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 6 kohdan mukaan asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava viipymättä ja maksutta kaikki merkitykselliset tiedot ja asiakirjat, joita julkisesta tarjouskilpailusta kiinnostunut osapuoli pyytää. Vaikkei ole velvollisuutta toimittaa tarjousasiakirjoja asianomaisille osapuolille muilla kielillä kuin asianomaisen jäsenvaltion kielillä, näin toimiminen saattaisi houkutella useampia potentiaalisia tarjoajia. |
| --- | --- |

91.

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 6 kohdan mukaan asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava viipymättä ja maksutta kaikki merkitykselliset tiedot ja asiakirjat, joita julkisesta tarjouskilpailusta kiinnostunut osapuoli pyytää. Vaikkei ole velvollisuutta toimittaa tarjousasiakirjoja asianomaisille osapuolille muilla kielillä kuin asianomaisen jäsenvaltion kielillä, näin toimiminen saattaisi houkutella useampia potentiaalisia tarjoajia.

| 92. | Tarjouspyynnön ja myöhemmin tehtävän sopimuksen tulisi kattaa vähintään asetuksen 17 artiklan 3 kohdassa mainitut seikat. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset päättävät näiden asiakirjojen tarkasta muodosta ja sisällöstä, eikä komissiolla ole niitä varten malleja. |
| --- | --- |

92.

Tarjouspyynnön ja myöhemmin tehtävän sopimuksen tulisi kattaa vähintään asetuksen 17 artiklan 3 kohdassa mainitut seikat. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset päättävät näiden asiakirjojen tarkasta muodosta ja sisällöstä, eikä komissiolla ole niitä varten malleja.

| 93. | Hallinnolliseen tehokkuuteen liittyvistä syistä jäsenvaltio voi julkaista yhden tarjouspyynnön, joka kattaa eri reittejä (70). Tämä voi johtaa siihen, että asianomaisten eri reittien liikennöitsijöinä on useita lentoliikenteen harjoittajia, sillä se ei tarkoita, että tarjouksen voi tehdä vain, jos sen tekee kaikista asianomaisista reiteistä. |
| --- | --- |

93.

Hallinnolliseen tehokkuuteen liittyvistä syistä jäsenvaltio voi julkaista yhden tarjouspyynnön, joka kattaa eri reittejä (70). Tämä voi johtaa siihen, että asianomaisten eri reittien liikennöitsijöinä on useita lentoliikenteen harjoittajia, sillä se ei tarkoita, että tarjouksen voi tehdä vain, jos sen tekee kaikista asianomaisista reiteistä.

| 94. | Tarjousten viimeinen jättöpäivä saa olla aikaisintaan kaksi kuukautta ilmoituksen julkaisupäivästä (71). Yksinoikeuden alkamispäivä on mainittava tarjouspyynnössä. Tavallisesti tämä päivä on sama kuin valitun lentoliikenteen harjoittajan kanssa tehtävän sopimuksen alkamispäivä, mutta sopimus voi alkaa myös myöhemmin. Sopimus ja sen mukainen lentoliikenne eivät voi alkaa ennen sopimuksessa mainittua yksinoikeuden alkamispäivää. |
| --- | --- |

94.

Tarjousten viimeinen jättöpäivä saa olla aikaisintaan kaksi kuukautta ilmoituksen julkaisupäivästä (71). Yksinoikeuden alkamispäivä on mainittava tarjouspyynnössä. Tavallisesti tämä päivä on sama kuin valitun lentoliikenteen harjoittajan kanssa tehtävän sopimuksen alkamispäivä, mutta sopimus voi alkaa myös myöhemmin. Sopimus ja sen mukainen lentoliikenne eivät voi alkaa ennen sopimuksessa mainittua yksinoikeuden alkamispäivää.

| 95. | Asetuksen 17 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jos tarjous koskee reittiä, jolle pääsy on ollut rajoitettu yhteen lentoliikenteen harjoittajaan, tarjouspyyntö on julkaistava vähintään kuusi kuukautta ennen uuden toimilupakauden alkua. Kuten tästä säännöksestä käy ilmi, tämän vähimmäisajan tarkoituksena on varmistaa, että arvioidaan asianmukaisesti, onko rajoitettu pääsy edelleen tarpeen (72). On myös mahdollista julkaista ilmoitus reitin uudelleenavaamisesta, kun sopimus yksinoikeudesta jonkin lentoliikenteen harjoittajan kanssa päättyy ja reitistä tulee uudelleen avoimen julkisen palvelun velvoitteen reitti. Jos kuitenkin julkaistaan asetuksen mukainen uusi tarjouspyyntö, asiasta voidaan myös tiedottaa lentoliikenteen harjoittajille ja ne voivat ilmoittaa halukkuudestaan liikennöidä reittiä ilman yksinoikeutta ja korvausta. |
| --- | --- |

95.

Asetuksen 17 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jos tarjous koskee reittiä, jolle pääsy on ollut rajoitettu yhteen lentoliikenteen harjoittajaan, tarjouspyyntö on julkaistava vähintään kuusi kuukautta ennen uuden toimilupakauden alkua. Kuten tästä säännöksestä käy ilmi, tämän vähimmäisajan tarkoituksena on varmistaa, että arvioidaan asianmukaisesti, onko rajoitettu pääsy edelleen tarpeen (72). On myös mahdollista julkaista ilmoitus reitin uudelleenavaamisesta, kun sopimus yksinoikeudesta jonkin lentoliikenteen harjoittajan kanssa päättyy ja reitistä tulee uudelleen avoimen julkisen palvelun velvoitteen reitti. Jos kuitenkin julkaistaan asetuksen mukainen uusi tarjouspyyntö, asiasta voidaan myös tiedottaa lentoliikenteen harjoittajille ja ne voivat ilmoittaa halukkuudestaan liikennöidä reittiä ilman yksinoikeutta ja korvausta.

| 96. | Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä julkisen tarjouskilpailun tuloksista (73). Tähän tarkoitukseen ei ole tällä hetkellä mallia. Komissio voi pyytää jäsenvaltioita toimittamaan sille kuukauden kuluessa kaikki merkitykselliset asiakirjat, jotka liittyvät lentoliikenteen harjoittajan valintaan julkisen palvelun velvoitteen täyttämistä varten (74). |
| --- | --- |

96.

Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä julkisen tarjouskilpailun tuloksista (73). Tähän tarkoitukseen ei ole tällä hetkellä mallia. Komissio voi pyytää jäsenvaltioita toimittamaan sille kuukauden kuluessa kaikki merkitykselliset asiakirjat, jotka liittyvät lentoliikenteen harjoittajan valintaan julkisen palvelun velvoitteen täyttämistä varten (74).

8.   MAKSETTAVA KORVAUS JA SUHDE VALTIONTUKISÄÄNTÖIHIN

8.1   Mahdollisuus maksaa korvausta ja korvauksen määrä

| 97. | Tarjousmenettelyn tarkoituksena on myöntää yksinoikeus julkisen palvelun velvoitteen reitin liikennöimiseen yhdelle ainoalle lentoliikenteen harjoittajalle. Asetuksen 17 artiklan 8 kohdan mukaan asianomainen jäsenvaltio voi maksaa tarjouskilpailulla valitulle lentoliikenteen harjoittajalle korvausta julkisen palvelun velvoitteesta johtuvien vaatimusten täyttämisestä. Silloinkin, kun lentoliikenteen harjoittaja liikennöi reittiä ilman korvausta, yksinoikeus voidaan myöntää ainoastaan julkisella tarjouskilpailulla (75). |
| --- | --- |

97.

Tarjousmenettelyn tarkoituksena on myöntää yksinoikeus julkisen palvelun velvoitteen reitin liikennöimiseen yhdelle ainoalle lentoliikenteen harjoittajalle. Asetuksen 17 artiklan 8 kohdan mukaan asianomainen jäsenvaltio voi maksaa tarjouskilpailulla valitulle lentoliikenteen harjoittajalle korvausta julkisen palvelun velvoitteesta johtuvien vaatimusten täyttämisestä. Silloinkin, kun lentoliikenteen harjoittaja liikennöi reittiä ilman korvausta, yksinoikeus voidaan myöntää ainoastaan julkisella tarjouskilpailulla (75).

| 98. | Korvaus ei saa ylittää määrää, joka on tarpeen kunkin julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuneiden nettokustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon lentoliikenteen harjoittajan kyseisestä toiminnasta saamat tulot ja kohtuullinen voitto (76). Ilmaisua ”kohtuullinen voitto” ei määritellä asetuksessa (EY) N:o 1008/2008. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen yhteydessä kyseinen ilmaisu määritellään komission päätöksen 2012/21/EU (77), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva päätös’, 5 artiklan 5 kohdassa pääoman tuottoasteeksi, jota keskivertoyritys edellyttäisi harkitessaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamista koko toimeksiannon keston ajan, ottaen huomioon riskin suuruus. Kyseisen päätöksen 5 artiklan 7 kohdassa todetaan, että ”(k)un yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseen ei liity huomattavaa kaupallista tai sopimusriskiä, erityisesti kun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta aiheutuvat nettokustannukset korvataan jälkikäteen täysimääräisesti, kohtuullinen voitto ei saa olla suurempi kuin sovellettava swap-korko korotettuna 100 peruspisteellä” (78). Vaikuttaa kohtuulliselta soveltaa näitä periaatteita vastaavasti asetuksen mukaisissa lentoliikenteen julkisen palvelun velvoitteissa. Jos voitto ylittää kohtuullisuuden rajan, korvaus voi herättää kysymyksiä siitä, onko se valtiontukilainsäädännön mukainen. |
| --- | --- |

98.

Korvaus ei saa ylittää määrää, joka on tarpeen kunkin julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuneiden nettokustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon lentoliikenteen harjoittajan kyseisestä toiminnasta saamat tulot ja kohtuullinen voitto (76). Ilmaisua ”kohtuullinen voitto” ei määritellä asetuksessa (EY) N:o 1008/2008. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen yhteydessä kyseinen ilmaisu määritellään komission päätöksen 2012/21/EU (77), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva päätös’, 5 artiklan 5 kohdassa pääoman tuottoasteeksi, jota keskivertoyritys edellyttäisi harkitessaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamista koko toimeksiannon keston ajan, ottaen huomioon riskin suuruus. Kyseisen päätöksen 5 artiklan 7 kohdassa todetaan, että ”(k)un yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseen ei liity huomattavaa kaupallista tai sopimusriskiä, erityisesti kun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta aiheutuvat nettokustannukset korvataan jälkikäteen täysimääräisesti, kohtuullinen voitto ei saa olla suurempi kuin sovellettava swap-korko korotettuna 100 peruspisteellä” (78). Vaikuttaa kohtuulliselta soveltaa näitä periaatteita vastaavasti asetuksen mukaisissa lentoliikenteen julkisen palvelun velvoitteissa. Jos voitto ylittää kohtuullisuuden rajan, korvaus voi herättää kysymyksiä siitä, onko se valtiontukilainsäädännön mukainen.

| 99. | Lentoliikenteen harjoittajalle maksettavan korvauksen määrä olisi laskettava reitin liikennöinnistä aiheutuneiden, lentoliikenteen harjoittajan kirjaamien varsinaisten ja todellisten kustannusten ja tulojen perusteella. Jotta kustannukset ja tulot olisivat läpinäkyviä ja todennettavissa, lentoliikenteen harjoittajan on pidettävä niistä riittävän tarkkaa kirjanpitoa niin, että kyseistä julkisen palvelun velvoitteen reittiä vastaavat kustannukset ja tulot voidaan laskea. Korvausta maksetaan joka tapauksessa vain lentoliikenteen harjoittajan tekemässä tarjouksessa esitetty määrä. |
| --- | --- |

99.

Lentoliikenteen harjoittajalle maksettavan korvauksen määrä olisi laskettava reitin liikennöinnistä aiheutuneiden, lentoliikenteen harjoittajan kirjaamien varsinaisten ja todellisten kustannusten ja tulojen perusteella. Jotta kustannukset ja tulot olisivat läpinäkyviä ja todennettavissa, lentoliikenteen harjoittajan on pidettävä niistä riittävän tarkkaa kirjanpitoa niin, että kyseistä julkisen palvelun velvoitteen reittiä vastaavat kustannukset ja tulot voidaan laskea. Korvausta maksetaan joka tapauksessa vain lentoliikenteen harjoittajan tekemässä tarjouksessa esitetty määrä.

8.2   Suhde valtiontukisääntöihin

| 100. | Ensinnäkin on muistutettava mieliin, että valtiontukiarviointi tehdään erillään asetuksen (EY) N:o 1008/2008 säännösten mukaisesta arvioinnista. Jos asetuksen (EY) N:o 1008/2008 vaatimukset eivät kuitenkaan täyty esimerkiksi julkisen palvelun velvoitteen määrittelyn osalta ja jos tällaiseen julkisen palvelun velvoitteeseen liittyy taloudellinen korvaus, valtiontukisääntöjen vaatimukset eivät myöskään voi täyttyä. Vaikka komission yksiköt tekevät tiivistä yhteistyötä julkisen palvelun velvoitteita koskevien järjestelmien arvioimiseksi, on tärkeää korostaa, että valtiontuki-ilmoitukset, kun tällainen ilmoitus on annettava (79), ovat erillisiä siitä ilmoituksesta, joka lähetetään julkisen palvelun velvoitteiden järjestelmästä komissiolle; viimeksi mainittuja ilmoituksia käsittelee hallinnollisella tasolla MOVE-pääosasto, kun taas tarvittavat valtiontuki-ilmoitukset käsittelee komission kilpailun pääosasto (eli COMP-pääosasto). Molempia sääntö- ja menettelykokonaisuuksia on noudatettava, ja komissiolle voidaan toimittaa kanteluja niiden molempien osalta. |
| --- | --- |

100.

Ensinnäkin on muistutettava mieliin, että valtiontukiarviointi tehdään erillään asetuksen (EY) N:o 1008/2008 säännösten mukaisesta arvioinnista. Jos asetuksen (EY) N:o 1008/2008 vaatimukset eivät kuitenkaan täyty esimerkiksi julkisen palvelun velvoitteen määrittelyn osalta ja jos tällaiseen julkisen palvelun velvoitteeseen liittyy taloudellinen korvaus, valtiontukisääntöjen vaatimukset eivät myöskään voi täyttyä. Vaikka komission yksiköt tekevät tiivistä yhteistyötä julkisen palvelun velvoitteita koskevien järjestelmien arvioimiseksi, on tärkeää korostaa, että valtiontuki-ilmoitukset, kun tällainen ilmoitus on annettava (79), ovat erillisiä siitä ilmoituksesta, joka lähetetään julkisen palvelun velvoitteiden järjestelmästä komissiolle; viimeksi mainittuja ilmoituksia käsittelee hallinnollisella tasolla MOVE-pääosasto, kun taas tarvittavat valtiontuki-ilmoitukset käsittelee komission kilpailun pääosasto (eli COMP-pääosasto). Molempia sääntö- ja menettelykokonaisuuksia on noudatettava, ja komissiolle voidaan toimittaa kanteluja niiden molempien osalta.

8.2.1   Julkiset tuet korvausten maksamiseksi julkisen palvelun velvoitteesta

| 101. | Asetusta sovelletaan samalla tavalla riippumatta siitä, myönnetäänkö korvausta vai ei. Jos julkisen palvelun velvoitteesta kuitenkin myönnetään korvausta, tämä on tehtävä perussopimuksen valtiontukisääntöjen mukaisesti (SEUT-sopimuksen 107–109 artikla), siten kuin Euroopan unionin tuomioistuin on näitä sääntöjä tulkinnut, ja niiden sääntöjen mukaisesti, jotka sisältyvät yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjontaan myönnettävää valtiontukea koskeviin komission välineisiin. Nämä komission välineet ovat seuraavat:






  a) | tiedonanto (80), jossa selvennetään keskeisiä käsitteitä, joihin valtiontukisääntöjen soveltaminen julkisista palveluista maksettaviin korvauksiin perustuu, sekä edellytyksiä (niin kutsutut Altmark-perusteet (81); ks. seuraava kohta), joiden on täytyttävä, jotta julkisesta palvelusta maksettava korvaus ei olisi valtiontukea; |
| --- | --- | --- |

101.

Asetusta sovelletaan samalla tavalla riippumatta siitä, myönnetäänkö korvausta vai ei. Jos julkisen palvelun velvoitteesta kuitenkin myönnetään korvausta, tämä on tehtävä perussopimuksen valtiontukisääntöjen mukaisesti (SEUT-sopimuksen 107–109 artikla), siten kuin Euroopan unionin tuomioistuin on näitä sääntöjä tulkinnut, ja niiden sääntöjen mukaisesti, jotka sisältyvät yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjontaan myönnettävää valtiontukea koskeviin komission välineisiin. Nämä komission välineet ovat seuraavat:

a)

tiedonanto (80), jossa selvennetään keskeisiä käsitteitä, joihin valtiontukisääntöjen soveltaminen julkisista palveluista maksettaviin korvauksiin perustuu, sekä edellytyksiä (niin kutsutut Altmark-perusteet (81); ks. seuraava kohta), joiden on täytyttävä, jotta julkisesta palvelusta maksettava korvaus ei olisi valtiontukea;

| b) | komission asetus (EU) N:o 360/2012 vähämerkityksisestä tuesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamiseen (82), jäljempänä ’asetus N:o 360/2012’; asetuksessa säädetään, että julkisesta palvelusta maksettavaa korvausta, joka ei ylitä 500 000:ta euroa kolmen verovuoden aikana, ei katsota tueksi edellyttäen, että kyseisessä asetuksessa vahvistetut edellytykset täyttyvät; |
| --- | --- |

b)

komission asetus (EU) N:o 360/2012 vähämerkityksisestä tuesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamiseen (82), jäljempänä ’asetus N:o 360/2012’; asetuksessa säädetään, että julkisesta palvelusta maksettavaa korvausta, joka ei ylitä 500 000:ta euroa kolmen verovuoden aikana, ei katsota tueksi edellyttäen, että kyseisessä asetuksessa vahvistetut edellytykset täyttyvät;

| c) | yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva päätös; päätöksessä vahvistetaan edellytykset, joissa julkisesta palvelusta maksettavan korvauksen muodossa oleva valtiontuki sopii sisämarkkinoille, eikä siitä tarvitse ilmoittaa. Kyseinen päätös kattaa julkisen palvelun velvoitteesta maksettavan korvauksen, joka myönnetään lentoliikenteen harjoittajille lentoyhteyksistä saarille, jos keskimääräinen vuotuinen liikenne ei ylitä 300 000:ta matkustajaa ja on asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaista; |
| --- | --- |

c)

yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva päätös; päätöksessä vahvistetaan edellytykset, joissa julkisesta palvelusta maksettavan korvauksen muodossa oleva valtiontuki sopii sisämarkkinoille, eikä siitä tarvitse ilmoittaa. Kyseinen päätös kattaa julkisen palvelun velvoitteesta maksettavan korvauksen, joka myönnetään lentoliikenteen harjoittajille lentoyhteyksistä saarille, jos keskimääräinen vuotuinen liikenne ei ylitä 300 000:ta matkustajaa ja on asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaista;

| d) | tiedonanto Julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat Euroopan unionin puitteet (83), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat puitteet’; tiedonannossa vahvistetaan edellytykset, joissa komissio voi julistaa ilmoitusvaatimuksen (84) alaisen korvauksen SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaiseksi; |
| --- | --- |

d)

tiedonanto Julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat Euroopan unionin puitteet (83), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat puitteet’; tiedonannossa vahvistetaan edellytykset, joissa komissio voi julistaa ilmoitusvaatimuksen (84) alaisen korvauksen SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaiseksi;

| e) | komission opas valtiontukea, julkisia hankintoja ja sisämarkkinoita koskevien Euroopan unionin sääntöjen soveltamiseksi yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin, erityisesti yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin (85); oppaassa annetaan lisäohjausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien sääntöjen soveltamisesta. |
| --- | --- |

e)

komission opas valtiontukea, julkisia hankintoja ja sisämarkkinoita koskevien Euroopan unionin sääntöjen soveltamiseksi yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin, erityisesti yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin (85); oppaassa annetaan lisäohjausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien sääntöjen soveltamisesta.

8.2.2   Altmark-perusteet

| 102. | Yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vastaan Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark) antamassaan tuomiossa, että korvaukset julkisista palveluista eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, jos seuraavat neljä kumulatiivista perustetta täyttyvät:






  1) | edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi; |
| --- | --- | --- |

102.

Yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vastaan Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark) antamassaan tuomiossa, että korvaukset julkisista palveluista eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, jos seuraavat neljä kumulatiivista perustetta täyttyvät:

1)

edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi;

| 2) | ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi; |
| --- | --- |

2)

ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi;

| 3) | korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto; |
| --- | --- |

3)

korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto;

| 4) | silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisessa tarjousmenettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi. |
| --- | --- |

4)

silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisessa tarjousmenettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi.

| 103. | Jos nämä neljä perustetta täyttyvät, korvaus julkisen palvelun velvoitteesta ei ole valtiontukea eikä komissiolle tarvitse tehdä valtiontuki-ilmoitusta (kuten edellä todetaan, asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisia ilmoitus- ja julkaisuvelvollisuuksia sovelletaan kuitenkin edelleen) (86). On lähinnä asianomaisten kansallisten viranomaisten tehtävä arvioida, täyttääkö asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 8 kohdan nojalla mahdollisesti myönnetty korvaus nämä neljä perustetta. |
| --- | --- |

103.

Jos nämä neljä perustetta täyttyvät, korvaus julkisen palvelun velvoitteesta ei ole valtiontukea eikä komissiolle tarvitse tehdä valtiontuki-ilmoitusta (kuten edellä todetaan, asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisia ilmoitus- ja julkaisuvelvollisuuksia sovelletaan kuitenkin edelleen) (86). On lähinnä asianomaisten kansallisten viranomaisten tehtävä arvioida, täyttääkö asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 8 kohdan nojalla mahdollisesti myönnetty korvaus nämä neljä perustetta.

| 104. | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 säännökset on laadittu edellä mainittujen perusteiden pohjalta: 17 artiklan 3 kohdan a alakohta kattaa ensimmäisen Altmark-perusteen, 17 artiklan 3 kohdan e alakohta toisen perusteen ja 17 artiklan 8 kohta kolmannen perusteen sekä neljännen perusteen osalta 16 artiklan 10 kohdassa säädetään tarjousmenettelyn käyttämisestä. Vaikka 16 artiklan 10 kohdassa ei yksilöidä tarjousmenettelyä enempää, Altmark-tuomion mukaan valitun menettelyn tulisi johtaa palvelun tuottamiseen julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin. Näin ollen, kun sovelletaan neljättä Altmark-perustetta, ja jos tarjousmenettelyssä jätetään vain yksi tarjous, ei voida tavallisesti olettaa, että tämä peruste on täytetty, paitsi jos i) menettely on suunniteltu niin, että se antaa erityisen vahvat takeet palvelun tarjonnasta julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tai ii) asianomainen jäsenvaltio todentaa lisäkeinoin, että tulos vastaa vähäisimpiä kustannuksia julkisyhteisölle. Tämä tarkoittaa, että jos asetuksen (EY) N:o 1008/2008 edellytyksiä noudatetaan, voidaan edellä esitetyt selvennykset huomioon ottaen periaatteessa otaksua, ettei valtiontukea ole. |
| --- | --- |

104.

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 säännökset on laadittu edellä mainittujen perusteiden pohjalta: 17 artiklan 3 kohdan a alakohta kattaa ensimmäisen Altmark-perusteen, 17 artiklan 3 kohdan e alakohta toisen perusteen ja 17 artiklan 8 kohta kolmannen perusteen sekä neljännen perusteen osalta 16 artiklan 10 kohdassa säädetään tarjousmenettelyn käyttämisestä. Vaikka 16 artiklan 10 kohdassa ei yksilöidä tarjousmenettelyä enempää, Altmark-tuomion mukaan valitun menettelyn tulisi johtaa palvelun tuottamiseen julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin. Näin ollen, kun sovelletaan neljättä Altmark-perustetta, ja jos tarjousmenettelyssä jätetään vain yksi tarjous, ei voida tavallisesti olettaa, että tämä peruste on täytetty, paitsi jos i) menettely on suunniteltu niin, että se antaa erityisen vahvat takeet palvelun tarjonnasta julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tai ii) asianomainen jäsenvaltio todentaa lisäkeinoin, että tulos vastaa vähäisimpiä kustannuksia julkisyhteisölle. Tämä tarkoittaa, että jos asetuksen (EY) N:o 1008/2008 edellytyksiä noudatetaan, voidaan edellä esitetyt selvennykset huomioon ottaen periaatteessa otaksua, ettei valtiontukea ole.

| 105. | Jos Altmark-tuomiossa vahvistetut perusteet huomioon ottaen ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että valtiontuki voi olla olemassa, asianomaisen jäsenvaltion tulisi varmistaa jollakin muulla tapaa, että valtiontukisääntöjä noudatetaan. Näin voi esimerkiksi olla, jos asetuksen 16 artiklan 12 kohdan mukaisissa kiireellisissä olosuhteissa lentoliikenteen harjoittaja valitaan ilman avointa tarjousmenettelyä jäsenvaltion viranomaisten ja lentoliikenteen harjoittajan välisellä keskinäisellä sopimuksella. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden olisi tarkistettava, ettei korvauksen määrä Altmark-perusteiden tai asetuksen N:o 360/2012 perusteella merkitse valtiontuen myöntämistä. Jos näin ei ole, on myös mahdollista, että tuki soveltuu sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan päätöksen mukaisesti, jolloin ilmoitusta ei tarvita, tai että siitä on ilmoitettava, mutta komissio voi julistaa sen sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevia puitteita noudatetaan. |
| --- | --- |

105.

Jos Altmark-tuomiossa vahvistetut perusteet huomioon ottaen ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että valtiontuki voi olla olemassa, asianomaisen jäsenvaltion tulisi varmistaa jollakin muulla tapaa, että valtiontukisääntöjä noudatetaan. Näin voi esimerkiksi olla, jos asetuksen 16 artiklan 12 kohdan mukaisissa kiireellisissä olosuhteissa lentoliikenteen harjoittaja valitaan ilman avointa tarjousmenettelyä jäsenvaltion viranomaisten ja lentoliikenteen harjoittajan välisellä keskinäisellä sopimuksella. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden olisi tarkistettava, ettei korvauksen määrä Altmark-perusteiden tai asetuksen N:o 360/2012 perusteella merkitse valtiontuen myöntämistä. Jos näin ei ole, on myös mahdollista, että tuki soveltuu sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan päätöksen mukaisesti, jolloin ilmoitusta ei tarvita, tai että siitä on ilmoitettava, mutta komissio voi julistaa sen sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevia puitteita noudatetaan.

9.   KIIREELLISYYSMENETTELY

| 106. | Jos voimassa on yksinoikeudellinen sopimus, EU:n lentoliikenteen harjoittaja, joka on valittu julkisella tarjouskilpailulla, saattaa joutua lopettamaan palvelujen tarjonnan lyhyellä varoitusajalla esimerkiksi maksukyvyttömyyden vuoksi. Tällaisissa olosuhteissa asetuksen 16 artiklan 12 kohta mahdollistaa tarvittaessa kiireellisen menettelyn soveltamisen, jottei kyseinen lentoliikenne keskeytyisi. Menettelyä sovelletaan vain lentoliikenteen äkilliseen ja odottamattomaan keskeytymiseen julkisen palvelun velvoitteen reitillä, jos lentoliikennettä jo harjoitti julkisella tarjouskilpailulla valittu lentoliikenteen harjoittaja. Sitä ei sovelleta, jos kansalliset menettelyt julkisen palvelun velvoitteiden muuttamiseksi tai uuden tarjouskilpailun järjestämiseksi ovat kestäneet odottamattoman kauan (87). |
| --- | --- |

106.

Jos voimassa on yksinoikeudellinen sopimus, EU:n lentoliikenteen harjoittaja, joka on valittu julkisella tarjouskilpailulla, saattaa joutua lopettamaan palvelujen tarjonnan lyhyellä varoitusajalla esimerkiksi maksukyvyttömyyden vuoksi. Tällaisissa olosuhteissa asetuksen 16 artiklan 12 kohta mahdollistaa tarvittaessa kiireellisen menettelyn soveltamisen, jottei kyseinen lentoliikenne keskeytyisi. Menettelyä sovelletaan vain lentoliikenteen äkilliseen ja odottamattomaan keskeytymiseen julkisen palvelun velvoitteen reitillä, jos lentoliikennettä jo harjoitti julkisella tarjouskilpailulla valittu lentoliikenteen harjoittaja. Sitä ei sovelleta, jos kansalliset menettelyt julkisen palvelun velvoitteiden muuttamiseksi tai uuden tarjouskilpailun järjestämiseksi ovat kestäneet odottamattoman kauan (87).

| 107. | Kiireellisyysmenettelyä ei voida soveltaa muun muassa seuraavissa tilanteissa:






  — | lentoyhtiö liikennöi reitillä ilman yksinoikeutta (avoin julkisen palvelun velvoite), |
| --- | --- | --- |

107.

Kiireellisyysmenettelyä ei voida soveltaa muun muassa seuraavissa tilanteissa:

—

lentoyhtiö liikennöi reitillä ilman yksinoikeutta (avoin julkisen palvelun velvoite),

| — | lentoliikenteen keskeytyminen johtuu sopimuksen päättymisestä (palvelun keskeytyminen on siis ennakoitavissa eikä äkillistä). Uusi tarjouspyyntö olisi pitänyt julkaista vähintään kuusi kuukautta ennen uuden toimilupakauden alkua, |
| --- | --- |

—

lentoliikenteen keskeytyminen johtuu sopimuksen päättymisestä (palvelun keskeytyminen on siis ennakoitavissa eikä äkillistä). Uusi tarjouspyyntö olisi pitänyt julkaista vähintään kuusi kuukautta ennen uuden toimilupakauden alkua,

| — | ennen palvelun keskeytymistä liikennöivä lentoyhtiö on vähintään kuusi kuukautta aiemmin antanut asiasta ennakkoilmoituksen (palvelun keskeytyminen ei ole äkillistä tai ennakoimatonta, ja uuden tarjouskilpailun käynnistämiseen on riittävästi aikaa ilman kiireellisyysmenettelyä) (88). |
| --- | --- |

—

ennen palvelun keskeytymistä liikennöivä lentoyhtiö on vähintään kuusi kuukautta aiemmin antanut asiasta ennakkoilmoituksen (palvelun keskeytyminen ei ole äkillistä tai ennakoimatonta, ja uuden tarjouskilpailun käynnistämiseen on riittävästi aikaa ilman kiireellisyysmenettelyä) (88).

| 108. | Jos lentoliikenteen harjoittaja, joka on valittu edellä mainitun tarjousmenettelyn mukaisesti, keskeyttää palvelun yhtäkkiä, jäsenvaltio voi valita toisen EU:n lentoliikenteen harjoittajan liikennöimään julkisen palvelun velvoitetta enintään seitsemän kuukauden ajaksi, jos korvauksen määrä säilyy asetuksen 17 artiklan 8 kohdan (89) mukaisena ja jos uusi lentoliikenteen harjoittaja valitaan EU:n lentoliikenteen harjoittajien joukosta noudattaen läpinäkyvyyden ja syrjimättömyyden periaatteita. On myös välittömästi käynnistettävä säännöllistä sopimuskautta koskeva uusi tarjouspyyntö, mikä käy selväksi myös heti jäljempänä selitetystä määräaikojen keskinäisestä vaikutuksesta. |
| --- | --- |

108.

Jos lentoliikenteen harjoittaja, joka on valittu edellä mainitun tarjousmenettelyn mukaisesti, keskeyttää palvelun yhtäkkiä, jäsenvaltio voi valita toisen EU:n lentoliikenteen harjoittajan liikennöimään julkisen palvelun velvoitetta enintään seitsemän kuukauden ajaksi, jos korvauksen määrä säilyy asetuksen 17 artiklan 8 kohdan (89) mukaisena ja jos uusi lentoliikenteen harjoittaja valitaan EU:n lentoliikenteen harjoittajien joukosta noudattaen läpinäkyvyyden ja syrjimättömyyden periaatteita. On myös välittömästi käynnistettävä säännöllistä sopimuskautta koskeva uusi tarjouspyyntö, mikä käy selväksi myös heti jäljempänä selitetystä määräaikojen keskinäisestä vaikutuksesta.

| 109. | Seitsemän kuukauden ajanjakso alkaa siitä, kun uusi valittu lentoliikenteen harjoittaja aloittaa liikennöinnin. Sitä ei voida uusia. Koska tarjouspyynnön tarkoituksena on uusia jo olemassa oleva yksinoikeus, tarjouspyyntö on käynnistettävä vähintään kuusi kuukautta ennakolta asetuksen 17 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

109.

Seitsemän kuukauden ajanjakso alkaa siitä, kun uusi valittu lentoliikenteen harjoittaja aloittaa liikennöinnin. Sitä ei voida uusia. Koska tarjouspyynnön tarkoituksena on uusia jo olemassa oleva yksinoikeus, tarjouspyyntö on käynnistettävä vähintään kuusi kuukautta ennakolta asetuksen 17 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| 110. | Lentoliikenteen harjoittajan valinnassa on noudatettava läpinäkyvyyden ja syrjimättömyyden periaatteita ja otettava huomioon kulloisetkin olosuhteet. Kiireellisyysmenettelyä sovelletaan, jos muodollisen tarjouskilpailun käynnistämiseen ei ole riittävästi aikaa, koska uusi lentoliikenteen harjoittaja on löydettävä nopeasti. Viranomaisten olisi kuitenkin otettava yhteyttä mahdollisimman moneen lentoliikenteen harjoittajaan, jotka todennäköisesti olisivat kiinnostuneita asianomaisen reitin liikennöimisestä. Tavallisesti nämä voisivat olla alueella jo toimivia lentoliikenteen harjoittajia ja/tai viimeisimpään tarjousmenettelyyn osallistuneita lentoliikenteen harjoittajia. |
| --- | --- |

110.

Lentoliikenteen harjoittajan valinnassa on noudatettava läpinäkyvyyden ja syrjimättömyyden periaatteita ja otettava huomioon kulloisetkin olosuhteet. Kiireellisyysmenettelyä sovelletaan, jos muodollisen tarjouskilpailun käynnistämiseen ei ole riittävästi aikaa, koska uusi lentoliikenteen harjoittaja on löydettävä nopeasti. Viranomaisten olisi kuitenkin otettava yhteyttä mahdollisimman moneen lentoliikenteen harjoittajaan, jotka todennäköisesti olisivat kiinnostuneita asianomaisen reitin liikennöimisestä. Tavallisesti nämä voisivat olla alueella jo toimivia lentoliikenteen harjoittajia ja/tai viimeisimpään tarjousmenettelyyn osallistuneita lentoliikenteen harjoittajia.

| 111. | Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille viipymättä kiireellisyysmenettelystä ja sen syistä (90). Suositellaan, että jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle mahdollisista yhteydenotoista toisiin lentoliikenteen harjoittajiin ja näiden yhteydenottojen tuloksesta. Komissio voi myös järjestää ilmoituksen julkaisemisen Euroopan unionin virallisessa lehdessä, vaikka tällaista julkaisemista ei vaaditakaan kiireellisyysmenettelyssä. |
| --- | --- |

111.

Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille viipymättä kiireellisyysmenettelystä ja sen syistä (90). Suositellaan, että jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle mahdollisista yhteydenotoista toisiin lentoliikenteen harjoittajiin ja näiden yhteydenottojen tuloksesta. Komissio voi myös järjestää ilmoituksen julkaisemisen Euroopan unionin virallisessa lehdessä, vaikka tällaista julkaisemista ei vaaditakaan kiireellisyysmenettelyssä.

| 112. | Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan asianomaista neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen keskeyttää kiireellisyysmenettelyn, jos se katsoo menettelyä arvioituaan, ettei se täytä asetuksessa vahvistetun kiireellisyysmenettelyn vaatimuksia tai että se on muuten EU:n lainsäädännön vastainen (91). |
| --- | --- |

112.

Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan asianomaista neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen keskeyttää kiireellisyysmenettelyn, jos se katsoo menettelyä arvioituaan, ettei se täytä asetuksessa vahvistetun kiireellisyysmenettelyn vaatimuksia tai että se on muuten EU:n lainsäädännön vastainen (91).

10.   JULKISEN PALVELUN VELVOITETTA KOSKEVAT TARJOUSMENETTELYT JA SUHDE JULKISTA HANKINTAA KOSKEVIIN SÄÄNTÖIHIN

| 113. | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 menettelyjä on sovellettava aina, kun järjestetään tarjouskilpailuja lentoliikennepalvelujen hankinnasta. Tehdessään julkisen palvelun sopimuksen jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava asiaankuuluvia hankintasääntöjä. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 26. helmikuuta 2014 direktiivit 2014/24/EU ja 2014/25/EU (92), jäljempänä ’direktiivi 2014/24’ ja ’direktiivi 2014/25’, joissa vahvistetaan palveluhankintasopimuksia koskevat säännöt. |
| --- | --- |

113.

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 menettelyjä on sovellettava aina, kun järjestetään tarjouskilpailuja lentoliikennepalvelujen hankinnasta. Tehdessään julkisen palvelun sopimuksen jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava asiaankuuluvia hankintasääntöjä. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 26. helmikuuta 2014 direktiivit 2014/24/EU ja 2014/25/EU (92), jäljempänä ’direktiivi 2014/24’ ja ’direktiivi 2014/25’, joissa vahvistetaan palveluhankintasopimuksia koskevat säännöt.

| 114. | Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät samana päivänä uuden direktiivin 2014/23/EU käyttöoikeussopimusten tekemisestä (93), jäljempänä ’direktiivi 2014/23’. Komission kokemuksen mukaan suurin osa asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklaa soveltaen tehdyistä sopimuksista on kyseisessä uudessa direktiivissä tarkoitettuja käyttöoikeussopimuksia. Toimivaltaiset viranomaiset antavat tällaisella sopimuksella lentoliikennepalvelujen tarjonnan jollekin lentoliikenteen harjoittajalle tietyksi ajaksi. Lentoliikenteen harjoittajan velvollisuutena on tarjota sopimuksessa määritelty lentoliikennepalvelu, tavallisesti viranomaisen maksamaa taloudellista korvausta vastaan (94). Lentoliikenteen harjoittaja kantaa periaatteessa toiminnallisen riskin (jos näin ei ole, tällainen sopimus on periaatteessa direktiivin 2014/24 tai direktiivin 2014/25 mukainen hankintasopimus). Tähän sisältyy liikennepalvelun kysyntäriski, sillä tavallisesti toimivaltaiset viranomaiset eivät takaa sopimuksessa, että lentoliikenteen harjoittaja saisi katettua kaikki tehdyt investoinnit tai sopimusvelvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kulut (95). Se, katsotaanko sopimus käyttöoikeussopimukseksi, on tärkeää, sillä käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin 2014/23 10 artiklan 3 kohdassa todetaan nimenomaisesti, ettei direktiiviä sovelleta lentoliikennepalveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, jotka perustuvat asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 tarkoitetun liikenneluvan myöntämiseen. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa järjestely voitaisiin katsoa tapauksen mukaan direktiivin 2014/24 tai direktiivin 2014/25 soveltamisalaan kuuluvaksi hankintasopimukseksi, asianomaista direktiiviä sovellettaisiin periaatteessa samaan aikaan asetuksen (EY) N:o 1008/2008 kanssa, ja ristiriitatilanteessa mainittu asetus olisi erityissäännöksenä ensisijainen. |
| --- | --- |

114.

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät samana päivänä uuden direktiivin 2014/23/EU käyttöoikeussopimusten tekemisestä (93), jäljempänä ’direktiivi 2014/23’. Komission kokemuksen mukaan suurin osa asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklaa soveltaen tehdyistä sopimuksista on kyseisessä uudessa direktiivissä tarkoitettuja käyttöoikeussopimuksia. Toimivaltaiset viranomaiset antavat tällaisella sopimuksella lentoliikennepalvelujen tarjonnan jollekin lentoliikenteen harjoittajalle tietyksi ajaksi. Lentoliikenteen harjoittajan velvollisuutena on tarjota sopimuksessa määritelty lentoliikennepalvelu, tavallisesti viranomaisen maksamaa taloudellista korvausta vastaan (94). Lentoliikenteen harjoittaja kantaa periaatteessa toiminnallisen riskin (jos näin ei ole, tällainen sopimus on periaatteessa direktiivin 2014/24 tai direktiivin 2014/25 mukainen hankintasopimus). Tähän sisältyy liikennepalvelun kysyntäriski, sillä tavallisesti toimivaltaiset viranomaiset eivät takaa sopimuksessa, että lentoliikenteen harjoittaja saisi katettua kaikki tehdyt investoinnit tai sopimusvelvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kulut (95). Se, katsotaanko sopimus käyttöoikeussopimukseksi, on tärkeää, sillä käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin 2014/23 10 artiklan 3 kohdassa todetaan nimenomaisesti, ettei direktiiviä sovelleta lentoliikennepalveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, jotka perustuvat asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 tarkoitetun liikenneluvan myöntämiseen. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa järjestely voitaisiin katsoa tapauksen mukaan direktiivin 2014/24 tai direktiivin 2014/25 soveltamisalaan kuuluvaksi hankintasopimukseksi, asianomaista direktiiviä sovellettaisiin periaatteessa samaan aikaan asetuksen (EY) N:o 1008/2008 kanssa, ja ristiriitatilanteessa mainittu asetus olisi erityissäännöksenä ensisijainen.

11.   KOMISSION SELVITYS- JA PÄÄTÖKSENTEKOVALTUUDET

| 115. | Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että julkisen palvelun velvoitetta koskevaa päätöstä (myös ratkaisupäätöksiä) tarkastellaan tosiasiallisesti uudelleen mahdollisimman pian, jos on rikottu EU:n oikeutta tai sen täytäntöönpanemiseksi annettuja kansallisia säännöksiä (96). |
| --- | --- |

115.

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että julkisen palvelun velvoitetta koskevaa päätöstä (myös ratkaisupäätöksiä) tarkastellaan tosiasiallisesti uudelleen mahdollisimman pian, jos on rikottu EU:n oikeutta tai sen täytäntöönpanemiseksi annettuja kansallisia säännöksiä (96).

| 116. | Asetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaan komissio voi pyytää jäsenvaltioita toimittamaan sille kahden kuukauden kuluessa asiakirjan, jossa perustellaan julkisen palvelun velvoitteen tarve ja osoitetaan, että se on 16 artiklassa mainittujen perusteiden mukainen, selvityksen alueen taloudesta, selvityksen suunniteltujen velvoitteiden oikeasuhteisuudesta taloudellista kehitystä koskeviin tavoitteisiin nähden ja myös selvityksen mahdollisista olemassa olevista lentoliikennepalveluista sekä muista käytettävissä olevista liikennemuodoista, joiden voitaisiin katsoa korvaavan suunnitellun velvoitteiden asettamisen. Asetuksen 18 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettu oikeus saada asiakirjat ja selvitys antaa komissiolle mahdollisuuden saada tietoonsa julkisen palvelun velvoite ja sen perustelut. Nämä asianomaisen jäsenvaltion laatimat asiakirjat saattavat myös selkeyttää julkisen palvelun velvoitteen taustaa ja asetuksen mukaista riittävyyttä. |
| --- | --- |

116.

Asetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaan komissio voi pyytää jäsenvaltioita toimittamaan sille kahden kuukauden kuluessa asiakirjan, jossa perustellaan julkisen palvelun velvoitteen tarve ja osoitetaan, että se on 16 artiklassa mainittujen perusteiden mukainen, selvityksen alueen taloudesta, selvityksen suunniteltujen velvoitteiden oikeasuhteisuudesta taloudellista kehitystä koskeviin tavoitteisiin nähden ja myös selvityksen mahdollisista olemassa olevista lentoliikennepalveluista sekä muista käytettävissä olevista liikennemuodoista, joiden voitaisiin katsoa korvaavan suunnitellun velvoitteiden asettamisen. Asetuksen 18 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettu oikeus saada asiakirjat ja selvitys antaa komissiolle mahdollisuuden saada tietoonsa julkisen palvelun velvoite ja sen perustelut. Nämä asianomaisen jäsenvaltion laatimat asiakirjat saattavat myös selkeyttää julkisen palvelun velvoitteen taustaa ja asetuksen mukaista riittävyyttä.

| 117. | Asetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaan komissio tekee jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan selvityksen asiasta. |
| --- | --- |

117.

Asetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaan komissio tekee jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan selvityksen asiasta.

| 118. | Asetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaan komissio päättää (97) kaikkien asiaan vaikuttavien seikkojen perusteella, voidaanko 16 ja 17 artiklaa edelleen soveltaa kyseiseen reittiin. Tavoitteena on varmistaa niiden sääntöjen asianmukainen soveltaminen, jotka koskevat niin itse julkisen palvelun velvoitteen asettamista kuin pääsyn rajoittamista 16 artiklan 9 kohdan nojalla ja mahdollisen korvauksen määrää. |
| --- | --- |

118.

Asetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaan komissio päättää (97) kaikkien asiaan vaikuttavien seikkojen perusteella, voidaanko 16 ja 17 artiklaa edelleen soveltaa kyseiseen reittiin. Tavoitteena on varmistaa niiden sääntöjen asianmukainen soveltaminen, jotka koskevat niin itse julkisen palvelun velvoitteen asettamista kuin pääsyn rajoittamista 16 artiklan 9 kohdan nojalla ja mahdollisen korvauksen määrää.

---

(1)  EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3.

(2)  COM(2015) 598 final, 7.12.2015.

(3)  InterVISTAS, 2015, Economic Impact of European Airports – A Critical Catalyst to Economic Growth; PwC, 2013, Econometric analysis to develop evidence on the links between aviation and the economy; IATA, 2007, Aviation Economic Benefits – Measuring the economic rate of return on investment in the aviation industry.

(4)  Jotkin muutkin jäsenvaltiot ovat osoittaneet kiinnostusta julkisen palvelun velvoitteiden asettamiseen. Esimerkiksi Saksassa on ollut aiemmin kolme julkisen palvelun velvoitetta. Unkarin tarkoituksena oli asettaa julkisen palvelun velvoite, mutta eräs lentoliikenteen harjoittaja ilmoitti aikomuksestaan aloittaa liikennöinti reitillä juuri sitä ennen. Slovenia on lähestynyt komissiota julkisen palvelun velvoitteita koskevien kysymysten kanssa. Latvialla ja Maltalla on edustajia julkisen palvelun velvoitteiden sidosryhmässä CIRCABC:ssa (Hallintotahojen, yritysten ja kansalaisten viestintä- ja tietoresurssikeskus. Pääsy sidosryhmään voidaan antaa asianomaisille kansallisille viranomaisille). Linkki verkkosivustolle: https://circabc.europa.eu

(5)  Komission yksikköjen valmisteluasiakirja SWD(2013) 208 final, Bryssel, 6.6.2013, 5.1.1.3 kohta. http://ec.europa.eu/transport/modes/air/internal_market/fitness_check_en.htm

(6)  Yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsyä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille koskevan lainsäädännön soveltamista käsittelevä neuvoa-antava komitea.

(7)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=3118

(8)  Valtiontukisääntöjä – niin aineellisia kuin menettelyjä koskevia – sovelletaan edelleen julkisen palvelun velvoitteiden reiteillä. Asetuksen mukainen julkisen palvelun velvoitteita koskeva menettely ei korvaa valtiontukimenettelyä.

(9)  Komissio voi myös milloin vain pyytää lisätietoja ennen julkaisemista tai sen jälkeen joko jonkin jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan (jos esimerkiksi tehdään kantelu).

(10)  Kuten kyselylomakkeessa todetaan, valtiontuki-ilmoituksia koskevia sääntöjä sovelletaan täysimääräisesti julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti maksettavaan korvaukseen. Tapauksen mukaan valtiontuki-ilmoitus olisi tehtävä, kun korvauksen määrä on tiedossa, eli se on vahvistettu ratkaisupäätöksessä ja/tai sopimuksessa. Jäsenvaltiot voivat myös ilmoittaa julkisen palvelun velvoitteen mukaisesta korvauksesta ennakolta komissiolle. Ennakkoilmoitus on hyödyllinen epävirallinen vaihe ennen julkisen palvelun velvoitteesta tehtävää ilmoitusta, ja komission yksiköt voivat tässä vaiheessa antaa epävirallista palautetta ja ohjeistusta jäsenvaltiolle. On jäsenvaltion tehtävä pyytää komissiolta ennakkoon ohjeistusta, jos se katsoo sen tarpeelliseksi.

(11)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 15 artiklassa määritellyn mukaisesti.

(12)  Ks. asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 1 kohta.

(13)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 1 kohta.

(14)  Asetuksen 2 artiklan 15 alakohta: ”’istuinpaikkojen myynnillä’ sitä, että lentoliikenteen harjoittaja tai sen valtuutettu edustaja taikka lennon tilaaja myy suoraan yleisölle istuinpaikkoja ilman muita siihen liittyviä palveluja, kuten majoitusta”.

(15)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 7 kohta.

(16)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 1 kohta.

(17)  Tämän edellytyksen täyttävät tavallisesti esimerkiksi EU:n aluepolitiikassa määritellyt vähemmän kehittyneet alueet (joilla asukasta kohti laskettu BKT on alle 75 % EU:n keskiarvosta). Koska tilanne jäsenvaltion eri alueilla voi vaihdella paljonkin, jokin alue voitaisiin määrittää kehitysalueeksi myös sen perusteella, että sitä on verrattu asianomaisen jäsenvaltion kansalliseen BKT:hen tai työttömyysasteeseen.

(18)  Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että kaikki reitit, joilla on alle 100 000 matkustajaa vuodessa, olisivat välttämättä vähäliikenteisiä. Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että mitä enemmän matkustajia jollakin tietyllä reitillä on, sen vaikeampaa on väittää, että tällaiselle reitille voitaisiin asettaa julkisen palvelun velvoite eli että ilman julkisen palvelun velvoitetta yksikään lentoliikenteen harjoittaja ei ottaisi vastatakseen 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista tietyistä vaatimuksista, jos se ottaisi huomioon pelkästään kaupallisen etunsa.

(19)  Ks. erityisesti asetuksen (EY) N:o 1008/2008 1 artiklan 1 kohta ja 15 artiklan 1 kohta. Asetus ei kuitenkaan periaatteessa estä jäsenvaltioita sopimasta samankaltaisia järjestelyjä kolmansien maiden kanssa kahden- tai monenvälisten sopimusten perusteella, jollei eritoten sovellettavasta EU:n kilpailulainsäädännöstä muuta johdu. Yksi jäsenvaltio on esimerkiksi tehnyt yhteisymmärryspöytäkirjan kolmansien maiden kanssa, jotta niiden alueiden välillä voitaisiin liikennöidä lentoja samankaltaisin edellytyksin kuin julkisen palvelun velvoitteiden reiteillä EU:ssa. Tarjouskilpailu järjestettiin julkisia tarjouskilpailuja koskevien unionin säännösten mukaisesti.

(20)  Tämä tarkoittaa, että kilpailijat voivat tarjota lentoliikennepalveluja muilla reiteillä. Tässä tapauksessa, jos kilpailevat lentoliikennepalvelut ovat julkisen palvelun velvoitteen vaatimusten mukaisia, julkisen palvelun velvoite olisi kumottava. Jos kilpailevat lentoliikennepalvelut täyttävät kyseiset vaatimukset vain osittain, vaatimuksia olisi mukautettava. Esimerkkinä voidaan mainita Yhdistynyt kuningaskunta, joka vuonna 2014 asetti julkisen palvelun velvoitteen kuudelle reitille (Dundee – kuusi lontoolaista lentoasemaa). Tarjouskilpailun voitti reitti Dundeesta Lontoon Stanstedin lentoasemalle, ja sen jälkeen viisi muuta julkisen palvelun velvoitetta kumottiin.

(21)  Mahdollisuus tehdä välilaskuja olisi mainittava julkisen palvelun velvoitteessa ja tarjouseritelmässä.

(22)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 1 kohta. ’Lentoasemalla’ tarkoitetaan tässä yhteydessä lentoasemaa, joka palvelee syrjäistä aluetta tai kehitysaluetta jäsenvaltion alueella.

(23)  Tämä tarkoittaa, että kauttakulkuasemia koskevat julkisen palvelun velvoitteet, jotka kattaisivat kaikki joltakin lentoasemalta lähtevät reitit tai suurimman osan niistä, eivät ole asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisia.

(24)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93, annettu 18 päivänä tammikuuta 1993, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1).

(25)  Tämä tarkoittaa, että jäsenvaltio voi varata lähtö- ja saapumisaikoja vain omalla alueellaan, ei toisen jäsenvaltion alueella, jos kyseessä on julkisen palvelun velvoite kahden jäsenvaltion välillä.

(26)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 3 kohta.

(27)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 3 kohdan a alakohta.

(28)  ’Lentoasemalla’ tarkoitetaan tässä yhteydessä lentoasemaa, joka palvelee syrjäistä aluetta tai kehitysaluetta jäsenvaltion alueella.

(29)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 3 kohdan b alakohta.

(30)  Asetuksen (EY) N:o 261/2004 (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, annettu 11 päivänä helmikuuta 2004, matkustajille heidän lennolle pääsynsä epäämisen sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen johdosta annettavaa korvausta ja apua koskevista yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 295/91 kumoamisesta) 6 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan seuraavat luokat lennon pituudelle: enintään 1 500 kilometriä, 1 500–3 500 kilometriä sekä muut lennot (yli 3 500 kilometriä). Näitä etäisyyksiä käytetään usein määrittämään lyhyen, keskipitkän ja pitkän matkan lentoja.

(31)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 3 kohdan b alakohta.

(32)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 3 kohdan c alakohta.

(33)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 3 kohdan d alakohta.

(34)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 1 kohta.

(35)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 2 kohta.

(36)  Päivittäinen vähimmäiskapasiteetti voitaisiin saavuttaa myös lentämällä useampia lentoja pienemmällä ilma-aluksella.

(37)  Ei esimerkiksi vaikuttaisi oikeasuhteiselta periä alennettuja hintoja henkilöiltä, jotka ovat syntyneet jollakin alueella mutta eivät enää asu siellä.

(38)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 2 kohta.

(39)  Jatkuvuutta koskevaan velvoitteeseen voidaan yhdistää seuraamus, mutta seuraamuksessa on myös noudatettava suhteellisuusperiaatetta ja liiallinen seuraamus saattaisi toimia jarruna toiminnan aloittamiselle.

(40)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 9 kohta.

(41)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 6 kohta.

(42)  Tämä ei rajoita vaatimusta siitä, että kaikkien julkisen palvelun velvoitteiden on oltava tarpeellisia, kun otetaan huomioon asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 1 kohdassa vahvistetut tavoitteet. Vaikka julkisen palvelun velvoitteen ylittävä palvelun taso saattaa joskus herättää epäilyksiä tästä tarpeellisuudesta, tämän seikan ratkaiseminen riippuu kunkin tapauksen ominaispiirteistä. Jos palvelun tason nousu verrattuna asetettuun julkisen palvelun velvoitteeseen on vain lyhytaikaista tai muutoin epäsystemaattista, sitä ei varsinkaan voida katsoa ratkaisevaksi indikaattoriksi.

(43)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 8 kohta. Tämä koskee myös selkeästi lentoliikenteen harjoittajia, jotka ovat liikennöineet reittiä aiemmin.

(44)  K(2007) 1712 lopullinen, 23.4.2007. Päätös koskee asetuksen (ETY) N:o 2408/92 nojalla täytäntöönpantua järjestelmää. Kyseinen asetus edelsi asetusta (EY) N:o 1008/2008.

(45)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 11 kohta.

(46)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 1 kohta.

(47)  Sekä muille asianomaisille jäsenvaltioille, asianomaisille lentoasemille ja kyseistä reittiä liikennöiville lentoliikenteen harjoittajille.

(48)  MOVE-pääosasto pyytää julkaisemista komission pääsihteeristön välityksellä. Jäsenvaltiot eivät saisi ottaa suoraan yhteyttä EU:n julkaisutoimistoon.

(49)  Ilmoitusluonnos voi kattaa useille reiteille asetettuja julkisen palvelun velvoitteita.

(50)  http://ec.europa.eu/transport/modes/air/internal_market/pso_en.htm

(51)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 5 kohta. Jos reitillä on yli 10 000 matkustajaa, ilmoitus on julkaistava ainakin Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta jäsenvaltiot voivat julkaista sen myös kansallisessa virallisessa lehdessään saadakseen tarjouskilpailulle mahdollisimman paljon julkisuutta.

(52)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 6 kohta.

(53)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 8 kohta. Ks. lisätietoja jäljempänä 8 luvussa. Käytännössä kaikki rajoitetut julkisen palvelun velvoitteet ovat EU:ssa tähän saakka toimineet taloudellista korvausta vastaan.

(54)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 4 kohta.

(55)  Vrt. asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 9 kohta.

(56)  Vrt. myös edellä 71 kohta.

(57)  Ks. asetuksen (EY) N:o 1008/2008 2 artiklan 11 alakohta.

(58)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 7 kohta.

(59)  Huomioon otettaviin laatunäkökohtiin voi sisältyä kokemus julkisen palvelun velvoitteen mukaisesta liikennöinnistä; ilma-aluksen huolto ja varajärjestelyt; aikataulujen soveltuvuus ja oleskelun kesto määräpaikassa päivämatkan aikana; tarjotut interline-järjestelmän vaihtoehdot; tarjotut keskimääräiset lentohinnat; myynti ja mainonta; palvelujen edistäminen ja lentoliikenteen harjoittajan taloudellinen vakaus. Reitin markkinointi voisi esimerkiksi olla hyvin tärkeää sen varmistamiseksi, että reitti menestyy ja on pitkällä tähtäimellä elinkelpoinen, jotta voidaan luoda reitti, jonka tukia voidaan myöhemmin vähentää ja tuista voidaan lopulta luopua.

(60)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 9 kohta – asianomaiset alueet ovat Guadeloupe, Ranskan Guayana, Martinique, Mayotte, Réunion, Saint-Martin, Azorit, Madeira ja Kanariansaaret.

(61)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 9 kohta.

(62)  59 kohta.

(63)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 9 kohta.

(64)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 4 kohta. Uusi toimilupakausi alkaa aikaisintaan kuluvan toimilupakauden päättymisen jälkeisenä päivänä, mutta se voi alkaa myöhemminkin.

(65)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 10 kohta. Esimerkkeinä reiteistä, jotka on ryhmitelty yhteen tarjouskilpailuvaiheessa, voidaan mainita 14 julkisen palvelun velvoitteen reittiä Azorien saaristossa, neljä tällaista reittiä Shetlandinsaarilla, kuusi tällaista reittiä Orkneysaarilla, neljä tällaista reittiä Kanariansaarilla sekä neljä tällaista reittiä, joilla yhdistetään italialaiset Lampedusan ja Pantellerian saaret kolmeen kaupunkiin Sisiliassa.

(66)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 10 kohta. Ks. jäljempänä 94 kohta.

(67)  Vrt. edellä 72 kohta.

(68)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 2 kohta.

(69)  MOVE-pääosasto pyytää julkaisemista komission pääsihteeristön välityksellä. Jäsenvaltiot eivät saisi ottaa suoraan yhteyttä EU:n julkaisutoimistoon. MOVE-pääosasto julkaisee nämä ilmoitukset myös verkkosivustollaan, tiedotuslehdessään ja asianomaisessa CIRCABC-uutisryhmässä.

(70)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 1 kohta.

(71)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 4 kohta.

(72)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 4 kohta.

(73)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 9 kohta.

(74)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 10 kohta.

(75)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 10 kohta.

(76)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 8 kohta.

(77)  Komission päätös, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3).

(78)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/swap_rates_en.html

(79)  Olisi muistutettava mieliin, että jos Altmark-perusteita (ks. alaviite 83) tai yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan päätöksen säännöksiä (ks. alaviite 85) noudatetaan, tällainen ilmoitus ei ole tarpeen.

(80)  Komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen (EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4).

(81)  Asia C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH.

(82)  Komission asetus (EU) N:o 360/2012, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille myönnettävään vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 114, 26.4.2012, s. 8).

(83)  Komission tiedonanto: Julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat Euroopan unionin puitteet (EUVL C 8, 11.1.2012, s. 15).

(84)  Eli jos julkisesta palvelusta maksettava korvaus ei täytä Altmark-perusteita, ei kuulu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin myönnettävästä vähämerkityksisestä tuesta annetun asetuksen soveltamisalaan eikä kuulu päätöksen mukaisen ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan.

(85)  SWD(2013) 53 final/2, saatavilla osoitteessa

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/overview/new_guide_eu_rules_procurement_en.pdf

(86)  Olisi esimerkiksi korostettava, että ensimmäinen Altmark-peruste, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva päätös ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat puitteet edellyttävät kaikki, että on olemassa ”aito” yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Lentoliikenteen osalta tämä merkitsee, että asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 ja 17 artiklaa on noudatettava.

(87)  Komissio on havainnut, että entistä useammin on turvauduttu kiireellisyysmenettelyihin ja kansallisiin sopimuksentekomenettelyihin tapauksissa, joita ei ehkä voida katsoa kiireellisiksi. Se aikoo seurata ja valvoa tarkkaan tätä kehityssuuntausta ja puuttua siihen tarpeen mukaan.

(88)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 4 kohta ja edellä oleva 97 kohta.

(89)  Kuten tavallisestikin, valtiontukisääntöjä on myös noudatettava.

(90)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 12 kohdan viimeisen alakohdan ensimmäinen virke.

(91)  Ks. edellinen alaviite, toinen virke.

(92)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

(93)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

(94)  Ks. myös asia C-205/99, Analir v. Administración General del Estado, [2001] Kok. I-1271, 63 ja 65 kohta.

(95)  Riskin suuruudessa oleva ero vaikuttaisi myös kohtuullisen voiton määritelmään.

(96)  Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 18 artiklan 1 kohta. Jäsenvaltioiden tehtävänä on päättää, tekeekö tämän jokin hallinnollinen elin vai tuomioistuin.

(97)  Asianomaisen neuvoa-antavan menettelyn soveltaminen asetuksen (EY) N:o 1008/2008 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

---

LIITE I

COMP- ja MOVE-pääosastojen laatima kyselylomake julkisen palvelun velvoitteen ilmoittamiseksi komissiolle

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008
   (1)
  16 ja 17 artiklan perusteella asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden ilmoittaminen

- Liittäkää tämä lomake MOVE-pääosastolle toimitettavien lomakkeiden mukaan julkaistavaksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

- Lomake tulisi lähettää osoitteeseen MOVE-PSO@ec.europa.eu

- Sivut 1 ja 2 tulisi lähettää yhdessä julkisen palvelun velvoitteen asettamista koskevan ilmoituksen kanssa.

- Sivu 3 tulisi lähettää yhdessä tarjouspyyntöilmoituksen kanssa.

| Tiedot alueesta |
| --- |
| Alue, jota julkisen palvelun velvoitteella palvellaan (2) | |
| Reitin tyyppi | Onko kyseinen alue syrjäinen alue tai kehitysalue? Onko kyseessä vähäliikenteinen reitti, jota pidetään ehdottoman tärkeänä lentoaseman liikennöintialueen taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle? | |
| Alueen tarpeisiin liittyvät perustelut (3) | |

Tiedot alueesta

Alue, jota julkisen palvelun velvoitteella palvellaan (2)

Reitin tyyppi

Onko kyseinen alue syrjäinen alue tai kehitysalue? Onko kyseessä vähäliikenteinen reitti, jota pidetään ehdottoman tärkeänä lentoaseman liikennöintialueen taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle?

Alueen tarpeisiin liittyvät perustelut (3)

| Tiedot reit(e)istä |
| --- |
| Mistä lähtien julkisen palvelun velvoite on ollut reitillä (4)? | |
| Liikenteen kokonaismäärä reitillä kahden viime vuoden aikana (matkustajamäärä) | |
| |
| Liikenteen kokonaismäärä (5) asianomaisilla lentoasemilla kahden viime vuoden aikana | Määrälentoasema (joka palvelee asianomaista aluetta) | |
| |
| Lähtölentoasema | |
| |

Tiedot reit(e)istä

Mistä lähtien julkisen palvelun velvoite on ollut reitillä (4)?

Liikenteen kokonaismäärä reitillä kahden viime vuoden aikana (matkustajamäärä)

Liikenteen kokonaismäärä (5) asianomaisilla lentoasemilla kahden viime vuoden aikana

Määrälentoasema (joka palvelee asianomaista aluetta)

Lähtölentoasema

| Tiedot vaihtoehtoisesta lentoliikenteestä |
| --- |
| Määrä- ja lähtölentoaseman vaihtoehtoiset lentoasemat (6) | |
| Vaihtoehtoisen lentoliikenteen kuvaus (vuorotiheydet, aikataulut, välilaskut, kausiluonteisuus) | |
| Matka-aikojen vertailu julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvan lentoliikenteen ja vaihtoehtoisen lentoliikenteen välillä | |
| Päätelmä siitä, ettei matkustajien kannalta ole käypää vaihtoehtoa | |

Tiedot vaihtoehtoisesta lentoliikenteestä

Määrä- ja lähtölentoaseman vaihtoehtoiset lentoasemat (6)

Vaihtoehtoisen lentoliikenteen kuvaus (vuorotiheydet, aikataulut, välilaskut, kausiluonteisuus)

Matka-aikojen vertailu julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvan lentoliikenteen ja vaihtoehtoisen lentoliikenteen välillä

Päätelmä siitä, ettei matkustajien kannalta ole käypää vaihtoehtoa

| Tiedot vaihtoehtoisista liikennemuodoista |
| --- |
| Käytettävissä olevat muut liikennemuodot (rasti ruutuun) | Meriliikenne? | | Rautatieliikenne? | | Maantieliikenne? | |
| Vaihtoehtoisen liikennemuotojen kuvaus (vuorotiheydet, aikataulut, välipysähdykset, kausiluonteisuus) | |
| Matka-aikojen vertailu julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvan lentoliikenteen ja vaihtoehtoisten liikennemuotojen välillä | |
| Päätelmä siitä, ettei matkustajien kannalta ole käypää vaihtoehtoa | |

Tiedot vaihtoehtoisista liikennemuodoista

Käytettävissä olevat muut liikennemuodot (rasti ruutuun)

Meriliikenne?

Rautatieliikenne?

Maantieliikenne?

Vaihtoehtoisen liikennemuotojen kuvaus (vuorotiheydet, aikataulut, välipysähdykset, kausiluonteisuus)

Matka-aikojen vertailu julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvan lentoliikenteen ja vaihtoehtoisten liikennemuotojen välillä

Päätelmä siitä, ettei matkustajien kannalta ole käypää vaihtoehtoa

| Tiedot julkisen palvelun velvoitteesta |
| --- |
| Julkisen palvelun velvoitteen lyhyt esittely matkalippujen hintojen, aikataulujen, vuorotiheyksien ja kapasiteetin osalta. | |
| Miten nämä palvelunäkökohdat on määritetty? | |

Tiedot julkisen palvelun velvoitteesta

Julkisen palvelun velvoitteen lyhyt esittely matkalippujen hintojen, aikataulujen, vuorotiheyksien ja kapasiteetin osalta.

Miten nämä palvelunäkökohdat on määritetty?

| Tiedot tarjouspyynnöstä |
| --- |
| Tarkentakaa, koskeeko tarjouspyyntö useita reittejä toiminnalliseen tehokkuuteen liittyvistä syistä. | |
| Tarkentakaa, onko tarjouspyynnön tavoitteena tarjota yksinoikeus ilman taloudellista korvausta. Jos ei ole, selittäkää, miksi kyseinen vaihtoehto ei ole tarkoituksenmukainen. | |
| Tarkentakaa, onko tarjottu taloudellista korvausta, ja sen määrä. | |
| Tarkentakaa, miten tarjouspyynnön välityksellä tarjottu korvaus ja toimeksianto on laskettu. | |

Tiedot tarjouspyynnöstä

Tarkentakaa, koskeeko tarjouspyyntö useita reittejä toiminnalliseen tehokkuuteen liittyvistä syistä.

Tarkentakaa, onko tarjouspyynnön tavoitteena tarjota yksinoikeus ilman taloudellista korvausta. Jos ei ole, selittäkää, miksi kyseinen vaihtoehto ei ole tarkoituksenmukainen.

Tarkentakaa, onko tarjottu taloudellista korvausta, ja sen määrä.

Tarkentakaa, miten tarjouspyynnön välityksellä tarjottu korvaus ja toimeksianto on laskettu.

Tiedot valtiontuesta

Komission yksiköt haluavat kiinnittää kansallisten viranomaisten huomion siihen, että asetuksen (EY) N:o 1008/2008 vaatimusten noudattaminen ei rajoita sen arvioimista, noudattaako asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 8 kohdan nojalla mahdollisesti myönnetty taloudellinen korvaus valtiontukisääntöjä (ks. erityisesti komission tiedonanto, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen (7), 68 kohta).

Varsinkaan se, että tällainen korvaus on asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 3 kohdan, 17 artiklan 8 kohdan ja 16 artiklan 10 kohdan mukainen, ei riitä siihen, että Altmark-tuomion (8) neljän kumulatiivisen perusteen katsottaisiin täyttyvän. On kansallisten viranomaisten velvollisuus arvioida, täyttääkö asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 8 kohdan nojalla mahdollisesti myönnetty korvaus nämä neljä perustetta. Jos ne eivät täyty, korvaus on valtiontukea (asetuksessa N:o 360/2012 määritelty vähämerkityksinen tuki ei täytä kaikkia SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisia perusteita, eikä sitä sen vuoksi koske perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa vahvistettu ilmoitusvelvollisuus (9)).

Tällainen valtiontuki voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi ja vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta, jos julkisesta palvelusta maksettavan korvauksen muodossa olevaa valtiontukea koskevassa komission päätöksessä (10) vahvistetut perusteet täyttyvät. Päinvastaisessa tapauksessa sovelletaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa vahvistettua ilmoitusvelvollisuutta. Korvaus voidaan sen jälkeen julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevien Euroopan unionin puitteiden (11) perusteella. Jottei ilmoituksia tarvitsisi tehdä niin paljon, jäsenvaltiot voivat ilmoittaa tukiohjelmista yksittäisten tukitoimenpiteiden sijasta.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1008/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (uudelleen laadittu toisinto) (EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3).

(2)  Mainitkaa erityisesti ne kaupungit, joihin julkisen palvelun reittejä liikennöidään.

(3)  Mainitkaa asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 1 kohdassa ja 3 kohdan a alakohdassa mainitut syyt, jotka tekevät julkisen palvelun velvoitteen asettamisen perustelluksi.

(4)  Liittäkää mukaan julkisen palvelun velvoitteen viimeisintä asettamista tai mukauttamista asetuksen (EY) N:o 1008/2008 tai tapauksen mukaan asetuksen (ETY) N:o 2408/92 nojalla koskeva teksti.

(5)  Saapuvat ja lähtevät matkustajat

(6)  Tähän luetteloon tulisi sisällyttää ainakin ne lentoasemat, jotka sijaitsevat 150 kilometrin säteellä tai yhden tunnin ja 30 minuutin ohjeellisen ajoajan päässä kaupung(e)ista asianomaisella alueella.

(7)  EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4.

(8)  Asia C-280/00, Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg ja Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, 87–93 kohta. Kyseiset neljä edellytystä ovat seuraavat: 1. Edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi. 2. Ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta vältettäisiin sellaisen taloudellisen edun sisältyminen korvaukseen, joka olisi omiaan suosimaan edunsaajayritystä suhteessa sen kilpailijayrityksiin. 3. Korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. 4. Silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

(9)  Komission asetus (EU) N:o 360/2012, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille myönnettävään vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 114, 26.4.2012, s. 8).

(10)  Komission päätös, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3). Se koskee esimerkiksi saarille liikennöitäviä reittejä, joilla vuotuinen liikenne kahden edellisen varainhoitovuoden aikana ei ylittänyt 300 000:ta matkustajaa.

(11)  EUVL C 8, 11.1.2012, s. 15.

---

LIITE II

Ote asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 esitetyistä julkisen palvelun velvoitetta koskevista säännöistä

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1008/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (uudelleen laadittu toisinto)

Johdanto-osan 11 ja 12 kappale ja 16–18 artikla:

sekä katsovat seuraavaa:

| (11) | Jotta voidaan ottaa huomioon kaikkein syrjäisimpien alueiden erityispiirteet ja rajoitteet, erityisesti pitkät etäisyydet, eristyneisyys ja pieni koko, sekä tarve luoda niille asianmukaiset yhteydet yhteisön keskeisille alueille, voi olla perusteltua säätää erityisjärjestelyistä julkisen palvelun velvoitteita koskevien sopimusten voimassaoloajan osalta tällaisille alueille liikennöitäviä reittejä varten. |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan ottaa huomioon kaikkein syrjäisimpien alueiden erityispiirteet ja rajoitteet, erityisesti pitkät etäisyydet, eristyneisyys ja pieni koko, sekä tarve luoda niille asianmukaiset yhteydet yhteisön keskeisille alueille, voi olla perusteltua säätää erityisjärjestelyistä julkisen palvelun velvoitteita koskevien sopimusten voimassaoloajan osalta tällaisille alueille liikennöitäviä reittejä varten.

| (12) | Olosuhteet, joissa voidaan asettaa julkisen palvelun velvoitteita, olisi määriteltävä selkeästi ja yksiselitteisesti, ja niihin liittyvien tarjousmenettelyjen olisi oltava sellaisia, että riittävä määrä kilpailijoita voi osallistua tarjousten tekemiseen. Komission olisi voitava saada tarvittavat tiedot voidakseen arvioida julkisen palvelun velvoitteiden taloudelliset perustelut yksittäisissä tapauksissa. |
| --- | --- |

(12)

Olosuhteet, joissa voidaan asettaa julkisen palvelun velvoitteita, olisi määriteltävä selkeästi ja yksiselitteisesti, ja niihin liittyvien tarjousmenettelyjen olisi oltava sellaisia, että riittävä määrä kilpailijoita voi osallistua tarjousten tekemiseen. Komission olisi voitava saada tarvittavat tiedot voidakseen arvioida julkisen palvelun velvoitteiden taloudelliset perustelut yksittäisissä tapauksissa.

16 artikla

Julkisen palvelun velvoitteiden yleiset periaatteet

1.   Neuvoteltuaan muiden asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa ja ilmoitettuaan tästä komissiolle, asianomaisille lentoasemille ja kyseistä reittiä liikennöiville lentoliikenteen harjoittajille jäsenvaltio voi asettaa julkisen palvelun velvoitteen säännölliselle lentoliikenteelle yhteisössä sijaitsevan lentoaseman ja kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan, syrjäistä tai kehitysaluetta palvelevan lentoaseman väliselle reitille taikka vähäliikenteiselle reitille sen alueella sijaitsevalle lentoasemalle, jos tällaista reittiä pidetään ehdottoman tärkeänä lentoaseman liikennöintialueen taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle. Tällainen velvoite saadaan asettaa vain sikäli kuin tämä on tarpeen sen varmistamiseksi, että säännöllinen lentoliikenne tuolla reitillä täyttää sellaiset jatkuvuutta, säännöllisyyttä, hinnoittelua tai vähimmäiskapasiteettia koskevat vahvistetut vähimmäisvaatimukset, joita liikenteenharjoittajat eivät täyttäisi, jos ne ottaisivat huomioon yksinomaan kaupalliset etunsa.

Julkisen palvelun velvoitteen alaiselle reitille vahvistettavat vaatimukset on asetettava avoimesti ja syrjimättömästi.

2.   Jos keskeytymätöntä liikennettä, jossa liikennöidään vähintään kaksi päivittäistä vuoroa, ei voida jollain reitillä varmistaa muilla liikennemuodoilla, asianomaiset jäsenvaltiot voivat sisällyttää julkisen palvelun velvoitteeseen vaatimuksen, että yhteisön lentoliikenteen harjoittaja, joka aikoo liikennöidä tällaista reittiä, antaa takeet siitä, että se liikennöi tätä reittiä tietyn tarkemmin määriteltävän ajan julkisten palvelujen velvoitteen muiden ehtojen mukaisesti.

3.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on arvioitava suunnitellun julkisen palvelun velvoitteen tarve ja riittävyys ottaen huomioon

| a) | suunnitellun velvoitteen oikeasuhteisuus kyseisen alueen taloudellisiin kehitystarpeisiin nähden; |
| --- | --- |

a)

suunnitellun velvoitteen oikeasuhteisuus kyseisen alueen taloudellisiin kehitystarpeisiin nähden;

| b) | mahdollisuus käyttää muita liikennemuotoja sekä se, kuinka hyvin nämä liikennemuodot vastaavat kyseessä olevia liikennetarpeita erityisesti siinä tapauksessa, että suunnitellulla reitillä harjoitetaan jo rautatieliikennettä, jota käyttäen matkustusaika on alle kolme tuntia ja jonka tiheys ja yhteydet ovat riittävät ja ajoitus sopiva; |
| --- | --- |

b)

mahdollisuus käyttää muita liikennemuotoja sekä se, kuinka hyvin nämä liikennemuodot vastaavat kyseessä olevia liikennetarpeita erityisesti siinä tapauksessa, että suunnitellulla reitillä harjoitetaan jo rautatieliikennettä, jota käyttäen matkustusaika on alle kolme tuntia ja jonka tiheys ja yhteydet ovat riittävät ja ajoitus sopiva;

| c) | lentohinnat ja ehdot, joita käyttäjille voidaan tarjota; |
| --- | --- |

c)

lentohinnat ja ehdot, joita käyttäjille voidaan tarjota;

| d) | kaikkien kyseistä reittiä liikennöivien tai sillä liikennöintiä suunnittelevien lentoliikenteen harjoittajien toiminnan yhteisvaikutus. |
| --- | --- |

d)

kaikkien kyseistä reittiä liikennöivien tai sillä liikennöintiä suunnittelevien lentoliikenteen harjoittajien toiminnan yhteisvaikutus.

4.   Jos jäsenvaltio haluaa asettaa julkisen palvelun velvoitteen, sen on toimitettava julkisen palvelun velvoitteen suunniteltua asettamista koskeva teksti komissiolle, muille asianomaisille jäsenvaltioille, asianomaisille lentoasemille sekä kyseistä reittiä liikennöiville lentoliikenteen harjoittajille.

Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jossa mainitaan

| a) | ne kaksi lentoasemaa joiden välillä kyseistä reittiä liikennöidään, ja niiden väliset mahdolliset välilaskupaikat; |
| --- | --- |

a)

ne kaksi lentoasemaa joiden välillä kyseistä reittiä liikennöidään, ja niiden väliset mahdolliset välilaskupaikat;

| b) | julkisen palvelun velvoitteen voimaantulopäivä; ja |
| --- | --- |

b)

julkisen palvelun velvoitteen voimaantulopäivä; ja

| c) | täydellinen osoite, jossa asianomainen jäsenvaltio asettaa viipymättä ja maksutta saataville edellä mainitun tekstin ja muut julkisen palvelun velvoitteeseen mahdollisesti liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat. |
| --- | --- |

c)

täydellinen osoite, jossa asianomainen jäsenvaltio asettaa viipymättä ja maksutta saataville edellä mainitun tekstin ja muut julkisen palvelun velvoitteeseen mahdollisesti liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat.

5.   Sen estämättä, mitä 4 kohdassa säädetään, sellaisten lentoreittien osalta, joiden ennakoitu matkustajamäärä on vähemmän kuin 10 000 henkilöä vuodessa, julkisen palvelun velvoitetta koskeva ilmoitus julkaistaan joko Euroopan unionin virallisessa lehdessä tai asianomaisen jäsenvaltion kansallisessa virallisessa lehdessä.

6.   Julkisen palvelun velvoitteen voimaantulopäivä ei saa olla aikaisempi kuin 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen julkaisupäivä.

7.   Silloin kun on asetettu julkisen palvelun velvoite 1 ja 2 kohdan mukaisesti, yhteisön lentoliikenteen harjoittaja saa myydä istuinpaikkoja sillä edellytyksellä, että kyseinen lentoliikenne täyttää kaikki julkisen palvelun velvoitetta koskevat vaatimukset. Näin ollen kyseinen lentoliikenne katsotaan säännölliseksi lentoliikenteeksi.

8.   Silloin kun on asetettu julkisen palvelun velvoite 1 ja 2 kohdan mukaisesti, kaikkien muiden yhteisön lentoliikenteen harjoittajien on sallittava milloin tahansa aloittaa säännöllinen lentoliikenne, joka täyttää kaikki julkisen palvelun velvoitetta koskevat vaatimukset, myös 2 kohdan mukaisesti mahdollisesti vaadittavan ajanjakson.

9.   Sen estämättä, mitä 8 kohdassa säädetään, jos yksikään yhteisön lentoliikenteen harjoittaja ei ole aloittanut tai osoittanut olevansa aloittamassa kestävää säännöllistä lentoliikennettä tietyllä reitillä tälle reitille asetetun julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti, kyseinen jäsenvaltio saa rajoittaa pääsyn säännölliseen lentoliikenteeseen tällä reitillä vain yhteen yhteisön lentoliikenteen harjoittajaan enintään neljän vuoden ajaksi, minkä jälkeen tilannetta tarkastellaan uudelleen.

Tämä ajanjakso saa olla enintään viisi vuotta, jos julkisen palvelun velvoite asetetaan reitille, jota liikennöidään perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua syrjäisintä aluetta palvelevalle lentoasemalle.

10.   Yhteisön lentoliikenteen harjoittajalle, jolla on oikeus harjoittaa 9 kohdassa tarkoitettua lentoliikennettä, myönnetään 17 artiklan mukaisesti julkisen tarjouskilpailun perusteella oikeus harjoittaa tällaista liikennettä yhdellä tai, jos tämä on toiminnallisen tehokkuuden vuoksi perusteltua, useammalla reitillä. Hallinnolliseen tehokkuuteen liittyvistä syistä jäsenvaltio voi julkaista yhden tarjouspyynnön, joka kattaa eri reittejä.

11.   Julkisen palvelun velvoitteen voimassaolon katsotaan päättyneen, jos tällaisen velvoitteen alaisella reitillä ei ole harjoitettu säännöllistä lentoliikennettä 12 kuukauteen.

12.   Jos 17 artiklan mukaisesti valittu yhteisön lentoliikenteen harjoittaja keskeyttää liikennöinnin äkillisesti, kyseinen jäsenvaltio voi kiireellisessä tapauksessa valita keskinäisellä sopimuksella toisen yhteisön lentoliikenteen harjoittajan liikennöimään julkisen palvelun velvoitteen alaista reittiä enintään seitsemän kuukauden ajaksi, jota ei voida uudistaa, seuraavin edellytyksin:

| a) | mahdollinen jäsenvaltion maksama korvaus suoritetaan 17 artiklan 8 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

mahdollinen jäsenvaltion maksama korvaus suoritetaan 17 artiklan 8 kohdan mukaisesti;

| b) | valinta tehdään yhteisön lentoliikenteen harjoittajien joukosta avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita noudattaen; |
| --- | --- |

b)

valinta tehdään yhteisön lentoliikenteen harjoittajien joukosta avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita noudattaen;

| c) | uusi tarjouskilpailu järjestetään. |
| --- | --- |

c)

uusi tarjouskilpailu järjestetään.

Komissiolle ja asianomaisille jäsenvaltioille on ilmoitettava viipymättä kiireellisyysmenettelystä ja sen syistä. Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen keskeyttää kiireellisyysmenettelyn, jos se katsoo menettelyä arvioituaan, ettei se täytä tämän kohdan vaatimuksia tai että se on muuten yhteisön lainsäädännön vastainen.

17 artikla

Julkinen tarjouskilpailu julkisen palvelun velvoitteita varten

1.   Edellä 16 artiklan 10 kohdassa edellytetty julkinen tarjouskilpailu on toteutettava tämän artiklan 2–10 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

2.   Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tarjouspyynnön koko teksti, paitsi jos se on 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti julkistanut julkisen palvelun velvoitteen julkaisemalla sitä koskevan ilmoituksen kansallisessa virallisessa lehdessään. Jälkimmäisessä tapauksessa myös tarjouskilpailu on julkaistava kansallisessa virallisessa lehdessä.

3.   Tarjouspyyntöön ja sen perusteella tehtävään sopimukseen on sisällyttävä muun muassa seuraavat seikat:

| a) | julkisen palvelun velvoitteeseen kuuluvat vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

julkisen palvelun velvoitteeseen kuuluvat vaatimukset;

| b) | sopimuksen muuttamista ja irtisanomista koskevat säännöt varsinkin ennakoimattomien muutosten varalta; |
| --- | --- |

b)

sopimuksen muuttamista ja irtisanomista koskevat säännöt varsinkin ennakoimattomien muutosten varalta;

| c) | sopimuksen voimassaoloaika; |
| --- | --- |

c)

sopimuksen voimassaoloaika;

| d) | seuraamukset sopimuksen noudattamisen laiminlyömisestä; |
| --- | --- |

d)

seuraamukset sopimuksen noudattamisen laiminlyömisestä;

| e) | puolueettomat ja avoimet perusteet, joiden perusteella mahdollinen korvaus julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä lasketaan. |
| --- | --- |

e)

puolueettomat ja avoimet perusteet, joiden perusteella mahdollinen korvaus julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä lasketaan.

4.   Komissio ilmoittaa tarjouspyynnöstä Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavalla ilmoituksella. Tarjousten viimeinen jättöpäivä saa olla aikaisintaan kaksi kuukautta kyseisen ilmoituksen julkaisupäivän jälkeen. Jos tarjous koskee reittiä, jolle pääsy on jo rajoitettu yhteen lentoliikenteen harjoittajaan 16 artiklan 9 kohdan mukaisesti, tarjouspyyntö julkaistaan vähintään kuusi kuukautta ennen uuden toimilupakauden alkua sen arvioimiseksi, onko pääsy pidettävä edelleen rajoitettuna.

5.   Ilmoituksen on sisällettävä seuraavat tiedot:

| a) | asianomaiset jäsenvaltiot; |
| --- | --- |

a)

asianomaiset jäsenvaltiot;

| b) | asianomainen reitti; |
| --- | --- |

b)

asianomainen reitti;

| c) | sopimuksen voimassaoloaika; |
| --- | --- |

c)

sopimuksen voimassaoloaika;

| d) | täydellinen osoite, jossa asianomainen jäsenvaltio antaa saataville tarjouspyynnön tekstin ja julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen mahdollisesti liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat; |
| --- | --- |

d)

täydellinen osoite, jossa asianomainen jäsenvaltio antaa saataville tarjouspyynnön tekstin ja julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen mahdollisesti liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat;

| e) | tarjousten jättämisen määräaika. |
| --- | --- |

e)

tarjousten jättämisen määräaika.

6.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava viipymättä ja maksutta kaikki merkitykselliset tiedot ja asiakirjat, joita julkisesta tarjouskilpailusta kiinnostunut osapuoli pyytää.

7.   Tarjouskilpailu on ratkaistava mahdollisimman pian ottaen huomioon kyseisen lentoliikenteen riittävyyden sekä käyttäjille tarjottavat hinnat ja ehdot sekä asianomaisilta jäsenvaltioilta mahdollisesti vaadittavasta korvauksesta aiheutuvat kulut.

8.   Asianomainen jäsenvaltio voi maksaa 7 kohdan nojalla valitulle lentoliikenteen harjoittajalle korvausta 16 artiklan nojalla asetetusta julkisen palvelun velvoitteesta johtuvien vaatimusten täyttämisestä. Korvaus ei saa ylittää määrää, joka on tarpeen kunkin julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuneiden nettokustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomion lentoliikenteen harjoittajan kyseisestä toiminnasta saamat tulot ja kohtuullinen voitto.

9.   Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kirjallisesti ja viipymättä julkisen tarjouskilpailun tuloksista ja valinnasta ja annettava seuraavat tiedot:

| a) | tarjoajien lukumäärä, nimet ja yritystiedot; |
| --- | --- |

a)

tarjoajien lukumäärä, nimet ja yritystiedot;

| b) | tarjouksiin sisältyvät operatiiviset osat; |
| --- | --- |

b)

tarjouksiin sisältyvät operatiiviset osat;

| c) | tarjouksissa pyydetty korvaus; |
| --- | --- |

c)

tarjouksissa pyydetty korvaus;

| d) | valitun tarjoajan nimi. |
| --- | --- |

d)

valitun tarjoajan nimi.

10.   Komissio voi jonkin jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan pyytää jäsenvaltioita toimittamaan sille kuukauden kuluessa kaikki merkitykselliset asiakirjat, jotka liittyvät lentoliikenteen harjoittajan valintaan julkisen palvelun velvoitteen täyttämistä varten. Jos pyydettyjä asiakirjoja ei toimiteta määräajassa, komissio voi päättää keskeyttää tarjouspyynnön 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

18 artikla

Julkisen palvelun velvoitteiden tarkastelu

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 16 ja 17 artiklan mukaisesti tehtyjä päätöksiä voidaan tosiasiallisesti tarkastella uudelleen ja erityisesti mahdollisimman pian sillä perusteella, että päätöksillä on rikottu yhteisön oikeutta tai sen täytäntöönpanemiseksi annettuja kansallisia säännöksiä.

Komissio voi erityisesti pyytää jonkin jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan jäsenvaltioita toimittamaan sille kahden kuukauden kuluessa

| a) | asiakirjan, jossa perustellaan julkisen palvelun velvoitteen tarve ja osoitetaan, että se on 16 artiklassa mainittujen perusteiden mukainen; |
| --- | --- |

a)

asiakirjan, jossa perustellaan julkisen palvelun velvoitteen tarve ja osoitetaan, että se on 16 artiklassa mainittujen perusteiden mukainen;

| b) | selvityksen alueen taloudesta; |
| --- | --- |

b)

selvityksen alueen taloudesta;

| c) | selvityksen suunniteltujen velvoitteiden oikeasuhteisuudesta taloudellista kehitystä koskeviin tavoitteisiin nähden; |
| --- | --- |

c)

selvityksen suunniteltujen velvoitteiden oikeasuhteisuudesta taloudellista kehitystä koskeviin tavoitteisiin nähden;

| d) | selvityksen mahdollisista olemassa olevista lentoliikennepalveluista sekä muista käytettävissä olevista liikennemuodoista, joiden voitaisiin katsoa korvaavan suunnitellun velvoitteiden asettamisen. |
| --- | --- |

d)

selvityksen mahdollisista olemassa olevista lentoliikennepalveluista sekä muista käytettävissä olevista liikennemuodoista, joiden voitaisiin katsoa korvaavan suunnitellun velvoitteiden asettamisen.

2.   Komissio tekee sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä, joka katsoo, että 16 ja 17 artiklan säännökset rajoittavat kohtuuttomasti jonkin reitin kehitystä, tai omasta aloitteestaan selvityksen asiasta ja päättää kaikkien asiaan vaikuttavien seikkojen perusteella kuuden kuukauden kuluessa selvityspyynnön saamisesta ja 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, voidaanko 16 ja 17 artiklaa edelleen soveltaa kyseiseen reittiin.

---

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/29

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.7746 – Teva / Allergan Generics)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 194/02)

Komissio päätti 10. maaliskuuta 2016 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32016M7746. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32016M7746. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/29

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8503 – Goldman Sachs / Eurazeo / Dominion Web Solutions)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 194/03)

Komissio päätti 8. kesäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8503. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8503. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/30

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017,

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan nimittämisestä

(2017/C 194/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta 10 päivänä helmikuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/75 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

ottaa huomioon UNKARIN hallituksen esittämän ehdokkaan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto nimitti 14 päivänä heinäkuuta 2015 (2) ja 14 päivänä syyskuuta 2015 (3) hyväksymillään päätöksillä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenet 18 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 17 päivänä syyskuuta 2018 päättyväksi toimikaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto nimitti 14 päivänä heinäkuuta 2015 (2) ja 14 päivänä syyskuuta 2015 (3) hyväksymillään päätöksillä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenet 18 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 17 päivänä syyskuuta 2018 päättyväksi toimikaudeksi.

| (2) | Kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenen paikka hallitusten edustajien ryhmässä on Unkarin käytettävissä Lázló ODROBINAn erottua. |
| --- | --- |

(2)

Kehittämiskeskuksen johtokunnan jäsenen paikka hallitusten edustajien ryhmässä on Unkarin käytettävissä Lázló ODROBINAn erottua.

| (3) | Edellä mainitun keskuksen johtokuntaan olisi nimitettävä jäsenet jäljellä olevaksi toimikaudeksi, joka päättyy 17 päivänä syyskuuta 2018, |
| --- | --- |

(3)

Edellä mainitun keskuksen johtokuntaan olisi nimitettävä jäsenet jäljellä olevaksi toimikaudeksi, joka päättyy 17 päivänä syyskuuta 2018,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimitetään seuraava henkilö Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen johtokunnan jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 17 päivään syyskuuta 2018:

HALLITUSTEN EDUSTAJAT

| UNKARI | Krisztina VUJKOV TOMORNÉ |
| --- | --- |

UNKARI

Krisztina VUJKOV TOMORNÉ

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan tiedoksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 8 päivänä kesäkuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. SIMSON

---

(1)  EYVL L 39, 13.2.1975, s. 1.

1

(2)  EUVL C 232, 16.7.2015, s. 2.

2

(3)  EUVL C 305, 16.9.2015, s. 2.

3

---

Euroopan komissio

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/32

---

Euron kurssi (1)

16. kesäkuuta 2017

(2017/C 194/05)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1167 |
| JPY | Japanin jeniä | 124,33 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4361 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,87453 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,7370 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0885 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,4615 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,233 |
| HUF | Unkarin forinttia | 307,91 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2184 |
| RON | Romanian leuta | 4,5835 |
| TRY | Turkin liiraa | 3,9225 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4683 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4766 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,7108 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5441 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5457 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 265,35 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 14,3831 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,6089 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3995 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 849,32 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7756 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 55,614 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 64,2300 |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,923 |
| BRL | Brasilian realia | 3,6681 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,0887 |
| INR | Intian rupiaa | 71,9515 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1167

JPY

Japanin jeniä

124,33

DKK

Tanskan kruunua

7,4361

GBP

Englannin puntaa

0,87453

SEK

Ruotsin kruunua

9,7370

CHF

Sveitsin frangia

1,0885

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,4615

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,233

HUF

Unkarin forinttia

307,91

PLN

Puolan zlotya

4,2184

RON

Romanian leuta

4,5835

TRY

Turkin liiraa

3,9225

AUD

Australian dollaria

1,4683

CAD

Kanadan dollaria

1,4766

HKD

Hongkongin dollaria

8,7108

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5441

SGD

Singaporen dollaria

1,5457

KRW

Etelä-Korean wonia

1 265,35

ZAR

Etelä-Afrikan randia

14,3831

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,6089

HRK

Kroatian kunaa

7,3995

IDR

Indonesian rupiaa

14 849,32

MYR

Malesian ringgitiä

4,7756

PHP

Filippiinien pesoa

55,614

RUB

Venäjän ruplaa

64,2300

THB

Thaimaan bahtia

37,923

BRL

Brasilian realia

3,6681

MXN

Meksikon pesoa

20,0887

INR

Intian rupiaa

71,9515

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/33

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 15 päivänä kesäkuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan pyynnön julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (Almansa (SAN))

(2017/C 194/06)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 97 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanja on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti esittänyt pyynnön nimityksen ”Almansa” eritelmän muuttamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Espanja on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti esittänyt pyynnön nimityksen ”Almansa” eritelmän muuttamisesta.

| (2) | Komissio on tutkinut kyseisen pyynnön ja todennut, että asetuksen (EU) N:o 1308/2013 93–96 artiklassa, 97 artiklan 1 kohdassa sekä 100, 101 ja 102 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on tutkinut kyseisen pyynnön ja todennut, että asetuksen (EU) N:o 1308/2013 93–96 artiklassa, 97 artiklan 1 kohdassa sekä 100, 101 ja 102 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

| (3) | Jotta vastaväitteitä voitaisiin esittää asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti, Euroopan unionin virallisessa lehdessä olisi julkaistava nimityksen ”Almansa” eritelmän muutospyyntö, |
| --- | --- |

(3)

Jotta vastaväitteitä voitaisiin esittää asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti, Euroopan unionin virallisessa lehdessä olisi julkaistava nimityksen ”Almansa” eritelmän muutospyyntö,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukainen nimityksen ”Almansa” (SAN) eritelmän muutospyyntö on tämän päätöksen liitteessä.

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti tämän päätöksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä antaa oikeuden vastustaa tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua eritelmän muutosta kahden kuukauden kuluessa päätöksen julkaisupäivästä.

Tehty Brysselissä 15 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

---

LIITE

”ALMANSA”

AOP-ES-A0044-AM03

Hakemuksen jättämispäivä: 31. elokuuta 2015

Eritelmän muutospyyntö

1.   Muutokseen sovellettavat säännöt

Asetuksen (EY) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2.   Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1   Tuotteen kuvaus

Tehdyt muutokset johtuvat viinimarkkinoilla tapahtuneista muutoksista, sillä kuluttajat haluavat yhä useammin ostaa viinejä, joiden alkoholipitoisuus on alhainen, ja viinejä, joita saadaan uusista, alueen maaperään ja ilmastoon erinomaisesti sopeutuneista viiniköynnöslajikkeista.

Lisäksi määritellään puolikuivien, puolimakeiden ja makeiden viinien alkoholipitoisuus, kun kyseessä ovat nuoret valkoviinit, roseeviinit, nuoret punaviinit ja punaviinit ”Roble”. Näiden viinien alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 9 prosenttia.

Kysynnän ja markkinakilpailun vuoksi alkuperänimitys ”Almansa” otetaan käyttöön laatukuohuviinien valmistuksessa, mikä avaa uusia markkinoita ja edistää osaltaan alkuperänimitystä ”Almansa”.

Sen vuoksi tässä kohdassa vahvistetaan alkuperänimityksen ”Almansa” laatukuohuviinien valmistusparametrit.

2.2   Viininvalmistusmenetelmät

Nuorten valkoviinien, nuorten punaviinien, tynnyrissä käytettyjen valkoviinien ja valkoviinien ”Crianza” osalta poistetaan maininta puristuksessa käytettävästä enimmäispaineesta mutta säilytetään ennallaan sadonkorjuun enimmäistuotos. Sadonkorjuun tuotos on mitattu tuotos, ja sen perusteella määritetään, miten suurella paineella puristus tehdään.

Nuorten roseeviinien osalta poistetaan maserointiajan pituutta koskeva rajoitus, sillä viininvalmistuksessa ei ole mahdollista vahvistaa maserointiajan vähimmäis- ja enimmäispituutta. Maserointiaika riippuu rypäleiden kypsyydestä, rypäleen puristemehun lämpötilasta maseroinnin aikana ja rypälelajikkeesta. Näin vältetään se, että roseeviinien väri olisi liian voimakas, tanniinia olisi liikaa, viini olisi hyvin rotevaa ja vaikeasti kaupan pidettävää.

Laatukuohuviinien osalta lisätään uusi kohta, jossa tarkennetaan, että laatukuohuviinit on mukautettava asetuksen (EY) N:o 606/2009 liitteessä II olevan C kohdan vaatimuksiin. Näiden viinien osalta käyttöön otetaan alkuperänimitys ”Almansa”. Lisäksi on mahdollista ilmoittaa käymistyyppi komission asetuksen (EY) N:o 607/2009 66 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti.

2.3   Maantieteellisen alueen rajaaminen

Tässä kohdassa pyydetään, että maantieteellinen alue rajattaisiin kuntien mukaan, eikä nykyiseen tapaan maarekisterin polygonien mukaan. Maantieteellinen alue määriteltiin kuntien mukaan vuodesta 1975 (19. toukokuuta 1975 annettu asetus 16414, jolla säännellään alkuperänimitystä ”Almansa” ja sen sääntelyneuvostoa) vuoteen 2006 (1. helmikuuta 2006 annettu Consejería de Agriculturan asetus, jolla vahvistetaan tuotantovaatimukset ja säännellään muita alkuperänimityksen ”Almansa” viinien ominaisuuksia tai teknisiä eritelmiä). Vuonna 2006 näiden viinien tuotantovaatimuksia muutettiin ja maantieteellinen alue määriteltiin maarekisterin polygonien mukaan

Maantieteellisen alueen nykyinen määritelmä perustuu viininviljelyalaan. Tämä maantieteellinen alue ei ole yhtäjaksoinen, alueella on saarekkeita tuotantovaatimuksissa mainittujen maarekisterin polygonien välissä, eikä alue vastaa alkuperänimityksen ”Almansa” perinteistä tuotantoaluetta, sillä niillä alueilla, joita ei ole sisällytetty rajattuun maantieteelliseen alueeseen, tuotantoedellytykset vastaavat alkuperänimityksen ”Almansa” tuotantoedellytyksiä. Näin ollen kyseiset alueet olisi sisällytettävä eritelmään. Nyt tehtävillä muutoksilla vältetään vastaisuudessa virheet, jotka johtuisivat tilusjärjestelyistä ja maarekisterin polygonien nimistön/numeroinnin muutoksista.

Sen vuoksi pyydetään, että alkuperänimityksen ”Almansa” maantieteellinen alue sisältäisi viininviljelylohkot ja viinitarhat seuraavissa kunnissa:

| — | Almansa |
| --- | --- |

—

Almansa

| — | Alpera |
| --- | --- |

—

Alpera

| — | Bonete |
| --- | --- |

—

Bonete

| — | Corral Rubio |
| --- | --- |

—

Corral Rubio

| — | Higueruela |
| --- | --- |

—

Higueruela

| — | Hoya Gonzalo |
| --- | --- |

—

Hoya Gonzalo

| — | Pétrola |
| --- | --- |

—

Pétrola

| — | Chinchillan kunnassa alue, joka vastaa Villar de Chinchillaa ja jota rajaa rinnakkaistie AB-402 (joka kulkee Hornasta Venta de Alhamaan); yhdellä puolella rajanaapureina ovat Pétrolan ja Corral Rubion kunnat ja toisella puolella Boneten, Higueruelan ja Hoya Gonzalon kunnat. |
| --- | --- |

—

Chinchillan kunnassa alue, joka vastaa Villar de Chinchillaa ja jota rajaa rinnakkaistie AB-402 (joka kulkee Hornasta Venta de Alhamaan); yhdellä puolella rajanaapureina ovat Pétrolan ja Corral Rubion kunnat ja toisella puolella Boneten, Higueruelan ja Hoya Gonzalon kunnat.

Kaikki nämä kunnat ovat alueeltaan yhtenäisiä, ja maaperä ja ilmasto-olosuhteet ovat keskenään vertailukelpoisia, ja niillä on alkuperänimityksen ”Almansa” eritelmässä vaaditut ominaispiirteet, sellaisina kuin ne mainittiin näiden viinien tuotantovaatimuksissa ennen vuotta 2006.

2.4   Viiniköynnöslajikkeet

Eritelmään sisällytetään tumma viinirypäle ”Pinot Noir” (toissijaisena lajikkeena), koska sitä on istutettu maantieteelliselle alueelle vuodesta 2000 ja siitä voidaan tuottaa alkuperänimityksen ”Almansa” edellyttämiä laatuviinejä.

2.5   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tässä kohdassa täsmennetään yhteys maantieteelliseen alueeseen laatukuohuviinien osalta.

Maaperä- ja ilmasto-olosuhteet, tuotantoalueen sijainti, viininviljelijöiden asiantuntemus viinintuottajina sekä alkuperänimityksen lajikkeet ovat ennakkoedellytyksiä, joiden ansiosta laatukuohuviinien valmistusta varten voidaan tuottaa rypäleitä, joiden laatu vastaa alkuperänimityksen vaatimuksia.

2.6   Valvontaviranomaisten nimet ja osoitteet

Valvontaviranomaisten nimi ja osoite muutospyynnön esittämishetkellä mainitaan, samoin kuin verkkosivu, jolta saa selville SAN-nimityksen ”Almansa” valvontaviranomaisten ajantasaiset tiedot.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi

Almansa

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Nuoret kuivat valko- ja roseeviinit

Valkoviinit ovat kevyitä, niiden alkoholipitoisuus on kohtuullinen, ne ovat väriltään tasaisen keltaisia ja kohtuullisen aromaattisia.

Roseeviinien väri vaihtelee mansikanpunaisesta vadelmaan. Roseeviinit ovat tuoreita, kevyitä ja keskihapokkaita. Suutuntuma on pirteä ja hedelmäinen.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 11,5 |
| --- | --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 10 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 180 |

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

11,5

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11,5

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

10

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

180

Nuoret puolikuivat, puolimakeat ja makeat valko- ja roseeviinit

Ulkonäöltään ja tuoksultaan nämä viinit muistuttavat saman lajikkeen kuivia viinejä.

Viinit ovat alkoholipitoisuudeltaan, happoisuudeltaan ja jäännössokeripitoisuudeltaan tasapainoisia.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 11,5 |
| --- | --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 10 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 180 |

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

11,5

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

10

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

180

Tynnyrissä käytetyt valkoviinit ja valkoviini ”Crianza”

Ulkonäöltään viini on puhdasta ja kirkasta, oljenkeltaista ja/tai kultaan vivahtavaa.

Tuoksussa on perusaromeita ja myös tynnyristä peräisin olevia paahtuneita toissijaisia aromeita. Intensiteetti kohtuullinen tai voimakas.

Suutuntuma on tasapainoinen, hellä makunystyröille, ja jälkimaku on hedelmäinen ja raakapuuhun viittaava.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 11,5 |
| --- | --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 11,7 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 180 |

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

11,5

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11,5

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

11,7

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

180

Nuoret punaviinit ja punaviini ”Roble”, kuivat

Punaviinien väri on tumma ja heleä, ja siinä on violetteja/granaatinpunaisia ja/tai purppuranpunaisia vivahteita. Punaviineissä on erinomaisen happoisuus, minkä ansiosta ne vanhenevat ja säilyvät pitkään. Viinit ovat hyvin aromikkaita, ja niiden väri on hyvin voimakas. Koostumus on tasapainoinen, intensiteetiltään keskitasoinen.

Nämä viinit ovat hyvärakenteisia ja lihaisia, ja niiden väri on syvä. Viinit ovat tasapainoisia ja hieman tanniinisia. Jos viiniä on vanhennettu tammitynnyrissä, maku säilyy suussa keskitasoisesti ja viini tuottaa jälkivaiheen aromin, jossa on paahteisia sävyjä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 12 |
| --- | --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 11,7 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 150 |

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

12

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

11,7

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

150

Nuori punaviini ja nuori punaviini ”Roble”, puolikuiva, puolimakea ja makea

Ulkonäöltään ja tuoksultaan nämä viinit muistuttavat saman lajikkeen kuivia viinejä.

Viinit ovat alkoholipitoisuudeltaan, happoisuudeltaan ja jäännössokeripitoisuudeltaan tasapainoisia.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 12 |
| --- | --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 11,7 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 150 |

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

12

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

11,7

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

150

Punaviinit ”Crianza”, ”Reserva” ja ”Gran reserva”

Väri on kirsikan- tai rubiininpunainen, ja siinä saattaa olla tiilenpunaisia vivahteita. Väri on keskitasoinen-voimakas tai keskitasoinen.

Hedelmäiset aromit ja tynnyriin viittaavat aromit tai mausteiset aromit yhdistyvät hyvin. Intensiteetti on keskitasoinen-korkea tai korkea.

Hyvärakenteinen viini, jossa tanniineja keskitasoisesti ja jälkimaku on harmoninen ja säilyy suussa pitkään. *Haihtuvien happojen pitoisuus enintään: 15 meq/l vanhennetuissa viineissä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 12 |
| --- | --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 16,7 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 150 |

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

12

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

16,7

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

150

Laatukuohuviini

Kuplat ovat hienoja ja säilyvät pitkään. Valkoisissa kuohuviineissä väri vaihtelee vaaleasta kullanväriseen ja kirkkaaseen, roseekuohuviineissä sävyt vaihtelevat vaaleanpunaisesta tiilenpunaiseen. Aromit ovat puhtaita ja hedelmäisiä. Reserva-kuohuviineissä aromit ovat intensiivisiä. Suutuntuma on tasapainoinen ja kevyt.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 11 |
| --- | --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 13,3 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 185 |

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

11

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10

Vähimmäishappopitoisuus

4 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

13,3

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

185

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a)   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Alkoholikäymisen on jatkuttava niin pitkään, että kaikki käymiskelpoiset sokerit ovat käyneet loppuun. Jotta viini saa sille ominaiset perusmaut, lämpötila ei saa ylittää 20 °C:ta valkoviinien osalta, 25 °C:ta roseeviinien osalta ja 28 °C:ta punaviinien osalta. Käyminen voidaan keskeyttää, jos jäännössokerit halutaan säilyttää, tai jos valmistuksen pohjana on kuiva viini, tuote voidaan makeuttaa käyttämällä tuotantoalueelta peräisin olevaa puhdistettua tiivistettyä rypälemehua.

Viinejä voidaan vanhentaa: viinejä ”Crianza” 18 kuukautta, viinejä ”Reserva” 24 kuukautta ja viinejä ”Gran reserva” 36 kuukautta. Tynnyrit ovat tammea, ja niiden vetoisuus on 330 litraa.

Laatukuohuviinit on mukautettava asetuksen (EY) N:o 606/2009 liitteen II vaatimuksiin.

b)   Enimmäistuotokset

Viiniköynnöksistä, joissa on goblet-leikkaus, saatavat valkoviinilajikkeet

7 860 kg rypäleitä/ha

Viiniköynnöksistä, joissa on goblet-leikkaus, saatavat valkoviinilajikkeet

55 hl/ha

Viiniköynnöksistä, joissa on goblet-leikkaus, saatavat punaviinilajikkeet

6 430 kg rypäleitä/ha

Viiniköynnöksistä, joissa on goblet-leikkaus, saatavat punaviinilajikkeet

45 hl/ha

Viiniköynnöksistä, joissa on espalier-leikkaus, saatavat valkoviinilajikkeet

11 430 kg rypäleitä/ha

Viiniköynnöksistä, joissa on espalier-leikkaus, saatavat valkoviinilajikkeet

80 hl/ha

Viiniköynnöksistä, joissa on espalier-leikkaus, saatavat punaviinilajikkeet

10 000 kg rypäleitä/ha

Viiniköynnöksistä, joissa on espalier-leikkaus, saatavat punaviinilajikkeet

70 hl/ha

6.   Rajattu alue

Rajattu alue kattaa viininviljelylohkot ja viinitarhat seuraavissa kunnissa: Almansa, Alpera, Bonete, Corral Rubio, Higuereula, Hoya Gonzalo, Pétrola ja Chinchilla, aluetta rajaa rinnakkaistie AB-402 (joka kulkee Hornasta Venta de Alhamaan); yhdellä puolella rajanaapureina ovat Pétrolan ja Corral Rubion kunnat ja toisella puolella Boneten, Higueruela ja Hoya Gonzalon kunnat.

7.   Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Verdejo

Garnacha Tintorera

Monastrell

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Viini

| 1) | Yksityiskohtaiset tiedot tuotantoalueesta (luontoon ja ihmisen toimintaan liittyvät tekijät).
  Alkuperänimityksen ”Almansa” maantieteellisenä alueena on korkea tasanko, joka rajoittuu idässä muinaiseen Valencian kuningaskuntaan Almansan käytävän välityksellä. Alue on vuosisatojen ajan tarkoittanut siirtymistä Levantesta Kastiliaan. Tärkein tekijä, joka erottaa alkuperänimityksen ”Almansa” maantieteellisen alueen Levanten alueesta, on korkeusero. Korkeus nousee 400 metristä (läheisessä Fuente La Higueran kylässä) 700 metriin (Almansassa) merenpinnasta mitattuna, vaikka näiden kahden paikkakunnan välillä on vain 15 kilometriä. Ilmasto on hyvin mannermainen, talvet ovat hyvin kylmiä ja kuivia sekä kesät hyvin lämpimiä. Sateita saadaan ennen kaikkea keväällä ja kesän lopussa. Keskimääräinen sademäärä ei ylitä 250 millimetriä vuodessa.
  Maaperä on yleensä hyvin kalkkipitoista ja vaihtelee kivisestä, matalasta alustasta hiekkaisempaan ja syvempään. Yleensä maa ei ole kovin hedelmällistä, ja hehtaarikohtainen sato on alhainen.
  Kaikki alkuperänimityksen ”Almansa” muodostavat kunnat ovat Albaceten maakunnassa. Alue on ennen kaikkea maaseutua. Suurin kaupunkitaajama on Almansa, jossa on 26 000 asukasta. Tärkein elinkeino alueella on maatalous. Alkuperänimitys ”Almansa” luotiin vuonna 1966. |
| --- | --- |

1)

Yksityiskohtaiset tiedot tuotantoalueesta (luontoon ja ihmisen toimintaan liittyvät tekijät).

Alkuperänimityksen ”Almansa” maantieteellisenä alueena on korkea tasanko, joka rajoittuu idässä muinaiseen Valencian kuningaskuntaan Almansan käytävän välityksellä. Alue on vuosisatojen ajan tarkoittanut siirtymistä Levantesta Kastiliaan. Tärkein tekijä, joka erottaa alkuperänimityksen ”Almansa” maantieteellisen alueen Levanten alueesta, on korkeusero. Korkeus nousee 400 metristä (läheisessä Fuente La Higueran kylässä) 700 metriin (Almansassa) merenpinnasta mitattuna, vaikka näiden kahden paikkakunnan välillä on vain 15 kilometriä. Ilmasto on hyvin mannermainen, talvet ovat hyvin kylmiä ja kuivia sekä kesät hyvin lämpimiä. Sateita saadaan ennen kaikkea keväällä ja kesän lopussa. Keskimääräinen sademäärä ei ylitä 250 millimetriä vuodessa.

Maaperä on yleensä hyvin kalkkipitoista ja vaihtelee kivisestä, matalasta alustasta hiekkaisempaan ja syvempään. Yleensä maa ei ole kovin hedelmällistä, ja hehtaarikohtainen sato on alhainen.

Kaikki alkuperänimityksen ”Almansa” muodostavat kunnat ovat Albaceten maakunnassa. Alue on ennen kaikkea maaseutua. Suurin kaupunkitaajama on Almansa, jossa on 26 000 asukasta. Tärkein elinkeino alueella on maatalous. Alkuperänimitys ”Almansa” luotiin vuonna 1966.

| 2) | Tiedot viinin laadusta ja ominaisuuksista, jotka johtuvat ennen kaikkea tai yksinomaan maantieteellisestä ympäristöstä.
  Alkuperänimityksen ”Almansa” tuotantoalueella vallitsee puolikuiva mannerilmasto. Maaperä ei ole kovin hedelmällistä, mikä helpottaa tuotannon sisäistä valvontaa viinitarhoissa. Hehtaarikohtainen keskituotos on 4 500 kilogrammaa. Koska tuotos viiniköynnöstä kohden on alhainen, värikonsentraatio, tanniinipitoisuus ja punaviinien aromaattinen rikkaus lisääntyvät. Viinirypäleiden kypsyessä korkea sijainti merenpinnan yläpuolella mahdollistaa yöaikaisen hyvin selkeän lämpötilainversion. Tämä ilmiö edistää hyvin korkealaatuisten viinien tuotantoa. |
| --- | --- |

2)

Tiedot viinin laadusta ja ominaisuuksista, jotka johtuvat ennen kaikkea tai yksinomaan maantieteellisestä ympäristöstä.

Alkuperänimityksen ”Almansa” tuotantoalueella vallitsee puolikuiva mannerilmasto. Maaperä ei ole kovin hedelmällistä, mikä helpottaa tuotannon sisäistä valvontaa viinitarhoissa. Hehtaarikohtainen keskituotos on 4 500 kilogrammaa. Koska tuotos viiniköynnöstä kohden on alhainen, värikonsentraatio, tanniinipitoisuus ja punaviinien aromaattinen rikkaus lisääntyvät. Viinirypäleiden kypsyessä korkea sijainti merenpinnan yläpuolella mahdollistaa yöaikaisen hyvin selkeän lämpötilainversion. Tämä ilmiö edistää hyvin korkealaatuisten viinien tuotantoa.

| 3) | Yhteys maantieteellisen alueen ominaispiirteiden ja viinin laadun välillä.
  Alkuperänimityksen ”Almansa” tuotantoalue sijaitsee siirtymäalueella, viinitarhat sijaitsevat tasankoalueilla, joilla maaperä on läpäisevää, kalkkipitoista ja vähäravinteista. Lisäksi sateita saadaan keskimäärin vähän, alle 250 millimetriä vuodessa. Vähäisten sateiden, maaperän läpäisevyyden ja alhaisen tuotoksen ansiosta tuotetaan viinejä, jotka ovat hyvin aromikkaita ja väriltään hyvin intensiivisiä. |
| --- | --- |

3)

Yhteys maantieteellisen alueen ominaispiirteiden ja viinin laadun välillä.

Alkuperänimityksen ”Almansa” tuotantoalue sijaitsee siirtymäalueella, viinitarhat sijaitsevat tasankoalueilla, joilla maaperä on läpäisevää, kalkkipitoista ja vähäravinteista. Lisäksi sateita saadaan keskimäärin vähän, alle 250 millimetriä vuodessa. Vähäisten sateiden, maaperän läpäisevyyden ja alhaisen tuotoksen ansiosta tuotetaan viinejä, jotka ovat hyvin aromikkaita ja väriltään hyvin intensiivisiä.

Laatukuohuviini

| 1) | Yksityiskohtaiset tiedot tuotantoalueesta (luontoon ja ihmisen toimintaan liittyvät tekijät).
  Ilmasto-olosuhteet ovat tuotantoalueella äärimmäiset, sillä talvet ovat hyvin kylmiä ja kuivia sekä kesät hyvin kuumia. Alue sijaitsee keskikorkealla, maaperä on kalkkipitoista ja alkuperänimityksellä ”Almansa” on pitkät viininviljelyperinteet. Nämä seikat luovat sopivat edellytykset laadukkaiden viinirypäleiden tuotantoon ja ihanteelliset edellytykset laatukuohuviinien tuottamiseen. |
| --- | --- |

1)

Yksityiskohtaiset tiedot tuotantoalueesta (luontoon ja ihmisen toimintaan liittyvät tekijät).

Ilmasto-olosuhteet ovat tuotantoalueella äärimmäiset, sillä talvet ovat hyvin kylmiä ja kuivia sekä kesät hyvin kuumia. Alue sijaitsee keskikorkealla, maaperä on kalkkipitoista ja alkuperänimityksellä ”Almansa” on pitkät viininviljelyperinteet. Nämä seikat luovat sopivat edellytykset laadukkaiden viinirypäleiden tuotantoon ja ihanteelliset edellytykset laatukuohuviinien tuottamiseen.

| 2) | Tiedot kuohuviinin laadusta ja ominaisuuksista, jotka johtuvat ennen kaikkea tai yksinomaan maantieteellisestä ympäristöstä.
  Vähäiset sateet ja vähäravinteinen maaperä johtavat alhaiseen viinirypäletuotokseen hehtaaria kohden, mikä tuo alkuperänimityksen ”Almansa” laatukuohuviineihin runsautta ja tasapainoa ja tekee kuplista hienoja ja pitkään säilyviä. |
| --- | --- |

2)

Tiedot kuohuviinin laadusta ja ominaisuuksista, jotka johtuvat ennen kaikkea tai yksinomaan maantieteellisestä ympäristöstä.

Vähäiset sateet ja vähäravinteinen maaperä johtavat alhaiseen viinirypäletuotokseen hehtaaria kohden, mikä tuo alkuperänimityksen ”Almansa” laatukuohuviineihin runsautta ja tasapainoa ja tekee kuplista hienoja ja pitkään säilyviä.

| 3) | Yhteys maantieteellisen alueen ominaispiirteiden ja kuohuviinin laadun välillä.
  Äärimmäisten ilmasto-olosuhteiden ja maaperän korkean kalkkipitoisuuden ansiosta voidaan viljellä hyväksyttyjä lajikkeita, jotka tuovat kuohuviineihin runsautta ja tasapainoa. Samoin kuivuuden, alhaisen tuotoksen ja auringonpaisteen sekä luontaisen alkoholipitoisuuden ansiosta voidaan tuottaa laatukuohuviinejä, joissa on tarkka alkoholipitoisuus. |
| --- | --- |

3)

Yhteys maantieteellisen alueen ominaispiirteiden ja kuohuviinin laadun välillä.

Äärimmäisten ilmasto-olosuhteiden ja maaperän korkean kalkkipitoisuuden ansiosta voidaan viljellä hyväksyttyjä lajikkeita, jotka tuovat kuohuviineihin runsautta ja tasapainoa. Samoin kuivuuden, alhaisen tuotoksen ja auringonpaisteen sekä luontaisen alkoholipitoisuuden ansiosta voidaan tuottaa laatukuohuviinejä, joissa on tarkka alkoholipitoisuus.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallisessa lainsäädännössä

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Jotta etiketissä voidaan mainita jokin tietty lajike, rypäleistä 86 prosenttia on oltava kyseisen lajikkeen rypäleitä ja lajikkeen on oltava mainittuna viinirekisterissä.

10.   Linkki eritelmään

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/20131202_PLIEGO_DOP_ALMANSA.pdf

---

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/41

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen eritelmän muutoksen hyväksymistä koskevan pyynnön julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (Méntrida (SAN))

(2017/C 194/07)

EUROOPAN KOMISSIO, jotka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 97 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanja on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti esittänyt pyynnön nimityksen ”Méntrida” eritelmän muuttamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Espanja on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti esittänyt pyynnön nimityksen ”Méntrida” eritelmän muuttamisesta.

| (2) | Komissio on tutkinut kyseisen pyynnön ja todennut, että asetuksen (EU) N:o 1308/2013 93–96 artiklassa, 97 artiklan 1 kohdassa sekä 100, 101 ja 102 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on tutkinut kyseisen pyynnön ja todennut, että asetuksen (EU) N:o 1308/2013 93–96 artiklassa, 97 artiklan 1 kohdassa sekä 100, 101 ja 102 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

| (3) | Jotta vastaväitteitä voitaisiin esittää asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti, Euroopan unionin virallisessa lehdessä olisi julkaistava nimityksen ”Méntrida” eritelmän muutospyyntö, |
| --- | --- |

(3)

Jotta vastaväitteitä voitaisiin esittää asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti, Euroopan unionin virallisessa lehdessä olisi julkaistava nimityksen ”Méntrida” eritelmän muutospyyntö,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukainen nimityksen ”Méntrida” (SAN) eritelmän muutospyyntö esitetään tämän päätöksen liitteessä.

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti tämän päätöksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä antaa oikeuden vastustaa tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua eritelmän muutosta kahden kuukauden kuluessa päätöksen julkaisupäivästä.

Tehty Brysselissä 16 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

---

LIITE

”MÉNTRIDA”

AOP-ES-A0047-AM03

Hakemuksen jättämispäivä: 15.7.2015

Eritelmän muutospyyntö

1.   Muutokseen sovellettavat säännöt:

105 artikla – muu kuin vähäinen muutos

2.   Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1   Tuotteen kuvaus

Nykyisen markkinoiden kysynnän ja kuluttajakysynnän vuoksi pyydetään, että eritelmään sisällytettäisiin valkoiset, vaaleanpunaiset (rosee) ja punaiset kuohuviinit seuraavista syistä:

| — | Osa tuotannosta voidaan ohjata markkinoille, joilla tuotteiden tarjonta on vähäisempää. |
| --- | --- |

—

Osa tuotannosta voidaan ohjata markkinoille, joilla tuotteiden tarjonta on vähäisempää.

| — | Näiden tuotteiden myynti on kasvussa, ja katsomme aiheelliseksi suojella kyseisiä tuotteita eriytettyjen laatuvaatimusten avulla. |
| --- | --- |

—

Näiden tuotteiden myynti on kasvussa, ja katsomme aiheelliseksi suojella kyseisiä tuotteita eriytettyjen laatuvaatimusten avulla.

| — | Kansainväliset markkinat vaativat yhä monipuolisempaa tuotevalikoimaa ja kuluttajien tarpeisiin vastaavia tuotteita. Jos emme monipuolista tuotevalikoimaamme, emme ole kilpailukykyisiä, ja tämän vuoksi on päätetty laajentaa valikoima koskemaan kaikkia tuotteita ja hintoja, erityisesti vientiä ajatellen. |
| --- | --- |

—

Kansainväliset markkinat vaativat yhä monipuolisempaa tuotevalikoimaa ja kuluttajien tarpeisiin vastaavia tuotteita. Jos emme monipuolista tuotevalikoimaamme, emme ole kilpailukykyisiä, ja tämän vuoksi on päätetty laajentaa valikoima koskemaan kaikkia tuotteita ja hintoja, erityisesti vientiä ajatellen.

2.2   Viininvalmistusmenetelmät

Eritelmään lisättävälle viinialan tuotetyypille ”kuohuviinit” vahvistetaan uudet erityiset viininvalmistusmenetelmät.

2.3   Maantieteellisen alueen rajaaminen

Tässä kohdassa pyydetään saattamaan seuraavia 17:ää tuotantoalueen kuntaa koskevat tiedot ajan tasalle: Argés (vain polygonit 3 ja 5), Cardiel de los Montes, Carpio del Tajo (El), Carriches, Cazalegas, Erustes, Garciotún, Guadamur (vain polygonit 17 ja 18), Illán de Vacas, Lominchar, Mata (La), Mesegar, Nuño Gómez, Olías del Rey, Palomeque, San Martín de Pusa ja Talavera de la Reina.

Näitä kuntia koskevat tiedot on aiheellista saattaa ajan tasalle, sillä kunnissa ei alussa ollut viini-istutuksia, eikä kuntia ole sisällytetty alkuperäisiin tuotantovaatimuksiin. Osa näistä kunnista mainittiin jo, kun tuotantoalue määriteltiin alkuperänimityksestä vuosina 1966, 1976 ja 1992 julkaistuissa asetuksissa, ja nämä 17 kuntaa sijaitsevat rajatulla tuotantoalueella ja ovat suoria naapureita.

Niillä sijaitsee nykyään tuotantoalueen kotoperäisten, SAN-nimityksen ”Méntrida” eritelmässä hyväksyttyjen lajikkeiden viini-istutuksia, ja kaikkien kuntien osalta on osoitettu, että niissä maaperä ja ilmasto muistuttavat alkuperäisen tuotantoalueen kuntien maaperää ja ilmastoa. Voidaankin katsoa, että mainitut kunnat muodostavat osan SAN-nimityksen ”Méntrida” tuotantoaluetta.

Maaperän, ilmaston ja lajikkeiden ominaispiirteet näissä kunnissa, joita koskevat tiedot halutaan saattaa ajan tasalle, muistuttavat alkuperänimityksessä jo mainittuja ominaispiirteitä.

2.4   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Eritelmään lisättävälle viinialan tuotetyypille ”kuohuviinit” vahvistetaan yhteys maantieteelliseen alueeseen.

2.5   Valvontaviranomaisten nimet ja osoitteet

Toimivaltaisten valvontaviranomaisten nimi ja osoite muutospyynnön esittämishetkellä mainitaan, samoin kuin verkkosivu, jolta saa selville SAN-nimityksen ”Méntrida” valvontaviranomaisten ajantasaiset tiedot.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Méntrida (es)

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 4. | Kuohuviini |
| --- | --- |

4.

Kuohuviini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Kuiva valkoviini ja kuiva valkoviini ”Roble”

Valkoviinit ovat väriltään vaalean- tai oljenkeltaisia, ja niissä voi olla vihertäviä sävyjä (ensimmäisten kuukausien aikana, jonka jälkeen nämä sävyt katoavat). Väri on hienostuneen kullankeltainen riippuen lajikkeesta ja, tapauksen mukaan, tynnyrissä vietetystä ajasta. Aromit ovat puhtaita sekä kohtalaisen voimakkaita tai voimakkaita. Esille nousevat hedelmäiset aromit, joissa on tuoreita kukkaisia tai ruohomaisia vivahteita. Valkoviinissä ”Roble” esille nousevat leivonnaisten aromit, kuten kerma ja paahtunut taustamaku. Viinit ovat maukkaita ja aromikkaita.

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus: mukautetaan komission asetuksen (EY) N:o 606/2009 liitteessä I B olevien säännösten mukaisesti.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11 |
| --- | --- |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 10 |

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11

Vähimmäishappopitoisuus

5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

10

Valkoviini, valkoviini ”Roble”, puolikuiva viini, puolimakea viini ja makea viini

Ulkonäkö ja tuoksu muistuttavat saman lajikkeen kuivia viinejä.

Maku: alkoholipitoisuudeltaan, happoisuudeltaan ja jäännössokeripitoisuudeltaan tasapainoinen viini.

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus: mukautetaan komission asetuksen (EY) N:o 606/2009 liitteessä I B olevien säännösten mukaisesti.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| --- | --- |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 10 |

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

10

Kuiva, puolikuiva, puolimakea ja makea roseeviini

Vaaleanpunainen, tuore, kirkas ja heleä väri, jossa on kardinaalinpunaiseen vivahtavia sävyjä, kun viini on nuorta. Voimakas aromi, joka tuo mieleen mansikan, vadelman, punaiset hedelmät ja/tai ruusun terälehdet.

Tuore, hedelmäinen (punaiset hedelmät, mansikka, vadelma), maukas, voimakas.

Viinit, joita pidetään kaupan ilman suodatusta ja stabilisointia, ovat ulkonäöltään ”hieman sameita tai himmeitä”, ja maultaan ne voivat olla tiiviimpiä ja lihaisampia.

Kuivien viinien kokonaisalkoholipitoisuus vähintään: 11,5 tilavuusprosenttia.

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus: mukautetaan komission asetuksen (EY) N:o 606/2009 liitteessä I B olevien säännösten mukaisesti.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| --- | --- |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 10 |

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

10

Nuori punaviini ja nuori punaviini ”Roble”, kuiva punaviini ja punaviini ”Crianza”, ”Reserva” ja ”Gran Reserva”

Korkea alkoholipitoisuus. Kirsikanpunainen, tumman graniitinpunainen tai imeläkirsikanpunainen, häivähdys violetteja, reunoiltaan värikkäitä vivahteita, tai rubiininpunainen tai kirsikanpunainen, häivähdys oransseja tai tiilenpunaisia vivahteita. Hedelmäinen (karhunvatukka, herukka) tai häivähdys kukkaisia vivahteita, joskus myös mausteisia tai metsäisiä. Maukas ja aromaattinen viini, jossa tanniinit ovat muiden tekijöiden kanssa hyvin sopusoinnussa. Viinin ollessa tammitynnyrissä ensimmäinen suutuntuma on voimakas. Viinillä on hyvä rakenne ja runko. Jälkimaku on voimakkaan hedelmäinen, metsäisen vivahteinen ja puuhun viittaava. Jälkimaku on kitkerähkö, pitkä ja tiivis.

- Haihtuvat hapot voivat olla yli 1 mEq/l kutakin alkoholiprosenttia kohden, joka ylittää 11 tilavuusprosenttia, ja kutakin kypsytysvuotta kohden, mutta enintään 16,6 mEq/l. *Kokonaisrikki: 200 mg/l, jos sokereita > 5 g/l

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| --- | --- |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 13,3 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 150 |

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

13,3

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

150

Nuori punaviini ja nuori punaviini ”Roble”, puolikuiva viini, puolimakea viini ja makea viini

Ulkonäkö ja tuoksu muistuttavat saman lajikkeen kuivia viinejä.

Maku: alkoholipitoisuudeltaan, happoisuudeltaan ja jäännössokeripitoisuudeltaan tasapainoinen viini.

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus: mukautetaan komission asetuksen (EY) N:o 606/2009 liitteessä I B olevien säännösten mukaisesti.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| --- | --- |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 13,3 |

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

13,3

Punainen, valkoinen ja vaaleanpunainen (rosee) kuohuviini

Kuplat ovat hienoja ja kestävät pitkään. Aromit ovat puhtaita ja hedelmäisiä. Kuohuviini ”Reserva” on aromeiltaan voimakas. Suussa viini tuntuu tasapainoiselta, ja sen rakenne on kevyt.

Valkoiset kuohuviinit ovat sävyltään vaaleankultaisia, ja valkoiset kuohuviinit ”Reserva” kullanhohtoisia. Roseekuohuviinit ovat sävyltään vaaleanpunaisia ja ruusun terälehtiin viittaavia, ja roseekuohuviinit ”Reserva” tiilenpunaiseen viittaavia. Punaiset kuohuviinit ovat sävyltään violetteja ja kirkkaita, ja punaisissa kuohuviineissä ”Reserva” on puuhun viittaavia sävyjä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet:

| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10 |
| --- | --- |
| Vähimmäishappopitoisuus | 3,5 g/litra viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 13,3 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 185 |

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10

Vähimmäishappopitoisuus

3,5 g/litra viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

13,3

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

185

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a)   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Rypäleen puristemehun ja viinin uuttamiseen ja erottamiseen rypäleiden puristejäännöksestä käytettävä paine on alle 2,5 kg/cm2, siten, että tuotos on enintään 70 litraa rypäleen puristemehua tai viiniä 100 kilogrammasta rypäleitä.

Valkoviineissä rypäleen puristemehua, ilman rypäleiden kiinteitä osia, käytetään alle 20 °C:n lämpötilassa. Punaviineissä rypäleen puristemehua kuorineen maseroidaan vähintään 48 tuntia.

Jos viiniä halutaan vanhentaa, alkoholikäyminen tapahtuu alle 30 °C:n lämpötilassa. Viinejä vanhennetaan tammitynnyreissä, joiden vetoisuus on enintään 330 litraa.

b)   Enimmäistuotokset

Viiniköynnöksissä goblet-leikkaus

7 150 kg rypäleitä hehtaaria kohden

Viiniköynnöksissä goblet-leikkaus

50 hl/ha

Viiniköynnöksissä espalier-leikkaus

12 850 kg rypäleitä hehtaaria kohden

Viiniköynnöksissä espalier-leikkaus

90 hl/ha

6.   Rajattu alue

Toledon maakunnan pohjoisosassa: Toledon maakunta: Albarreal de Tajo, Alcabón, Aldeaencabo, Almorox, Arcicollar, Argés (vain polygonit 3 ja 5), Barcience, Bargas, Burujón, Camarena, Camarenilla, Cardiel de los Montes, Carmena, Carpio de Tajo (El), Carranque, Carriches, Casar de Escalona (El), Casarrubios del Monte, Castillo de Bayuela, Cazalegas, Cebolla, Cerralbos (Los), Chozas de Canales, Domingo Pérez, Erustes, Escalona, Escalonilla, Fuensalida, Garciotún, Gerindote, Guadamur (vain polygonit 17 ja 18), Hormigos, Huecas, Illán de Vacas, Lominchar, Lucillos, Malpica de Tajo, Maqueda, Mata (La), Méntrida, Mesegar, Montearagón, Nombela, Novés, Nuño Gómez, Olías del Rey, Otero, Palomeque, Paredes, Pelahustán, Portillo, Quismondo, Real de San Vicente, Recas, Rielves, San Martín de Pusa, Santa Cruz del Retamar, Santa Olalla, Talavera de la Reina, Toledo, Torre de Esteban Hambrán (La), Torrijos, Val de Santo Domingo, Valmojado, Ventas de Retamosa (Las), Villamiel, Viso (El) ja Yunclillos.

7.   Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Garnacha tinta

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Viini

Ilmasto on hyvin mannermainen, talvet ovat pitkiä ja kylmiä, kesät kuumia ja sateita saadaan vain hyvin vähän. Maaperä on hiekkaista, hapanta ja sisältää vain vähän kalkkia. Viinien alkoholipitoisuus onkin korkea, samoin kuiva-ainepitoisuus, ja viinit ovat lihaisia, runsaita ja lämpimiä.

Kuohuviini

Maantieteellisen ympäristön ansiosta voidaan viljellä eritelmän 6 kohdassa lueteltuja lajikkeita, mikä tuo kuohuviiniin runsautta ja tasapainoa.

Kuivuus ja aurinkotuntien määrä tuottavat samoin luontaisen alkoholipitoisuuden, minkä ansiosta voidaan tuottaa viinejä, joissa on tarkka alkoholipitoisuus. Edellisessä kohdassa mainittuja viinejä käytetään perustana kuohuviinien tuotannossa. Kyseisessä kohdassa esitetyt tiedot koskevat näin ollen myös kuohuviinejä.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

Oikeudellinen kehys: —

Lisäedellytyksen tyyppi: —

Edellytyksen kuvaus: —

10.   Linkki eritelmään

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/20121108_PLIEGO_DOP_MENTRIDA.pdf

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/47

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8505 – NN Group / ATP / Hotel)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 194/08)

| 1. | Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla alankomaalainen yritys NN Group N.V. (NN Group), kokonaan omistamansa alankomaalaisen tytäryhtiön REI Germany B.V. (REI) kautta, ja tanskalainen yritys Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) hankkivat välillisesti sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan Münchenissä, Saksassa sijaitsevassa rakennuskompleksissa, josta suurin osa muodostaa hotellin Holiday Inn (Hotel), ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla alankomaalainen yritys NN Group N.V. (NN Group), kokonaan omistamansa alankomaalaisen tytäryhtiön REI Germany B.V. (REI) kautta, ja tanskalainen yritys Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) hankkivat välillisesti sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan Münchenissä, Saksassa sijaitsevassa rakennuskompleksissa, josta suurin osa muodostaa hotellin Holiday Inn (Hotel), ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   NN Group: alankomaalainen maailmanlaajuisesti toimiva rahoituslaitos, joka tarjoaa sijoitus- ja vakuutuspalveluja.
  —   ATP: Tanskassa toimiva julkinen eläkerahasto, jolla on 4,9 miljoonaa jäsentä ja joka on Tanskan finanssivalvontaviranomaisen valvonnassa. Se hallinnoi useita sosiaaliturva- ja hyvinvointijärjestelmiä, joiden avulla voidaan tarjota perusturvaa Tanskan kansalaisille.
  —   Hotel: Holiday Inn -hotellina tunnettu rakennus osoitteessa Hochstraße 3, München (Saksa) ja siihen kuuluvat pysäköintialue, ravintolat, baari ja virkistystilat. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   NN Group: alankomaalainen maailmanlaajuisesti toimiva rahoituslaitos, joka tarjoaa sijoitus- ja vakuutuspalveluja.

—   ATP: Tanskassa toimiva julkinen eläkerahasto, jolla on 4,9 miljoonaa jäsentä ja joka on Tanskan finanssivalvontaviranomaisen valvonnassa. Se hallinnoi useita sosiaaliturva- ja hyvinvointijärjestelmiä, joiden avulla voidaan tarjota perusturvaa Tanskan kansalaisille.

—   Hotel: Holiday Inn -hotellina tunnettu rakennus osoitteessa Hochstraße 3, München (Saksa) ja siihen kuuluvat pysäköintialue, ravintolat, baari ja virkistystilat.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8505 – NN Group / ATP / Hotel seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8505 – NN Group / ATP / Hotel seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/48

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8508 – Engie / CDC / Solairecorsica 1-2-3)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 194/09)

| 1. | Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalaiset yritykset Engie ja Caisse des Dépôts et consignations (CDC) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ranskalaisissa yrityksissä Solairecorsica 1, Solairecorsica 2 ja Solairecorsica 3 ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalaiset yritykset Engie ja Caisse des Dépôts et consignations (CDC) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ranskalaisissa yrityksissä Solairecorsica 1, Solairecorsica 2 ja Solairecorsica 3 ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Engie: energian koko arvoketju kaasu-, sähkö- ja energiapalvelualoilla
  —   CDC: Ranskan valtion omistaman finanssiryhmittymä ja rahastonhoitaja, joka sijoittaa sekä julkisen sektorin hankkeisiin että avointen markkinoiden toimintaan
  —   Solairecorsica 1, 2 ja 3: Korsikassa (Ranska) sähköntuotannon alalla toimivan aurinkokennovoimalan omistus ja johtaminen |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Engie: energian koko arvoketju kaasu-, sähkö- ja energiapalvelualoilla

—   CDC: Ranskan valtion omistaman finanssiryhmittymä ja rahastonhoitaja, joka sijoittaa sekä julkisen sektorin hankkeisiin että avointen markkinoiden toimintaan

—   Solairecorsica 1, 2 ja 3: Korsikassa (Ranska) sähköntuotannon alalla toimivan aurinkokennovoimalan omistus ja johtaminen

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8508 – Engie / CDC / Solairecorsica 1-2-3 seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8508 – Engie / CDC / Solairecorsica 1-2-3 seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/49

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8495 – Cummins / Eaton Corporation / Eaton JV Business)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 194/10)

| 1. | Komissio vastaanotti 9. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Cummins, Inc. (Cummins) ja irlantilainen yritys Eaton Corporation (Eaton) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan osissa Eatonin liiketoimintoja (Eaton JV Business) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 9. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Cummins, Inc. (Cummins) ja irlantilainen yritys Eaton Corporation (Eaton) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan osissa Eatonin liiketoimintoja (Eaton JV Business) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Cummins: koneiden ja niihin liittyvien tuotteiden suunnittelu, valmistus, jakelu ja huolto eri puolilla maailmaa
  —   Eaton: sähkön, hydrauliikan ja mekaanisen energian hallintaan tarkoitettujen energiatehokkaiden ratkaisujen tarjonta, mukaan lukien hyötyajoneuvoissa käytettävien automaattivaihteistojen valmistus ja myynti
  —   Eaton JV Business: raskaissa ja keskiraskaissa hyötyajoneuvoissa käytettävien automaattivaihteistojen tarjonta ja kehittäminen |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Cummins: koneiden ja niihin liittyvien tuotteiden suunnittelu, valmistus, jakelu ja huolto eri puolilla maailmaa

—   Eaton: sähkön, hydrauliikan ja mekaanisen energian hallintaan tarkoitettujen energiatehokkaiden ratkaisujen tarjonta, mukaan lukien hyötyajoneuvoissa käytettävien automaattivaihteistojen valmistus ja myynti

—   Eaton JV Business: raskaissa ja keskiraskaissa hyötyajoneuvoissa käytettävien automaattivaihteistojen tarjonta ja kehittäminen

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8495 – Cummins / Eaton Corporation / Eaton JV Business seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8495 – Cummins / Eaton Corporation / Eaton JV Business seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/50

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8435 – FMC / DuPont Divestment Business)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 194/11)

| 1. | Komissio vastaanotti 8. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys FMC Corporation (FMC) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osaan yhdysvaltalaisesta yrityksestä E.I. du Pont de Nemours and Company (DuPont) (Divestment Business).
  Ehdotettu keskittymä on osa omaisuuserien osto- ja myyntisopimusta, jonka DuPont ja FMC ovat tehneet 31. maaliskuuta 2017. Sopimuksen mukaan FMC hankkii tietyt DuPontin toiminnot niiden luovutusta koskevien sitoumusten mukaisesti, jotka DuPont ja The Dow Chemical Company (Dow) tekivät osana Dow’n ja DuPontin ehdotettua sulautumaa koskevaa EU:n yrityskeskittymien valvontamenettelyä (asia M.7932 Dow/DuPont). |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 8. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys FMC Corporation (FMC) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osaan yhdysvaltalaisesta yrityksestä E.I. du Pont de Nemours and Company (DuPont) (Divestment Business).

Ehdotettu keskittymä on osa omaisuuserien osto- ja myyntisopimusta, jonka DuPont ja FMC ovat tehneet 31. maaliskuuta 2017. Sopimuksen mukaan FMC hankkii tietyt DuPontin toiminnot niiden luovutusta koskevien sitoumusten mukaisesti, jotka DuPont ja The Dow Chemical Company (Dow) tekivät osana Dow’n ja DuPontin ehdotettua sulautumaa koskevaa EU:n yrityskeskittymien valvontamenettelyä (asia M.7932 Dow/DuPont).

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   FMC: maailmanlaajuinen erikoiskemikaalialan yritys, joka harjoittaa toimintaa maatalous-, teollisuus- ja kuluttajamarkkinoilla,
  —   Divestment Business (luovutettava liiketoiminta): pääosa DuPontin maailmanlaajuisesta hyönteisten ja rikkakasvien torjunta-aineisiin liittyvästä toiminnasta sekä kasvinsuojelua koskeva T&K-toiminta. Luovutettavaan liiketoimintaan sisältyy myös yksinoikeudellinen lisenssi pikoksistrobiinitoimituksiin. Tätä fungisidin tehoainetta käytetään siihen perustuvissa tuotteissa tai seoksissa riisisovelluksiin ETA-alueella. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   FMC: maailmanlaajuinen erikoiskemikaalialan yritys, joka harjoittaa toimintaa maatalous-, teollisuus- ja kuluttajamarkkinoilla,

—   Divestment Business (luovutettava liiketoiminta): pääosa DuPontin maailmanlaajuisesta hyönteisten ja rikkakasvien torjunta-aineisiin liittyvästä toiminnasta sekä kasvinsuojelua koskeva T&K-toiminta. Luovutettavaan liiketoimintaan sisältyy myös yksinoikeudellinen lisenssi pikoksistrobiinitoimituksiin. Tätä fungisidin tehoainetta käytetään siihen perustuvissa tuotteissa tai seoksissa riisisovelluksiin ETA-alueella.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8435 – FMC / DuPont Divestment Business seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8435 – FMC / DuPont Divestment Business seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/51

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8526 – CPPIB / BTPS / Milton Park)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 194/12)

| 1. | Komissio vastaanotti 12. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla kanadalainen eläkerahasto Canada Pension Plan Investment Board (CPPIB) ja brittiläinen eläkerahasto British Telecom Pension Scheme (BTPS) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan brittiläisessä yrityspuistossa Milton Park ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 12. kesäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla kanadalainen eläkerahasto Canada Pension Plan Investment Board (CPPIB) ja brittiläinen eläkerahasto British Telecom Pension Scheme (BTPS) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan brittiläisessä yrityspuistossa Milton Park ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | CPPIB sijoittaa Canada Pension Planin varoja. CPPIB on sijoittautunut Torontoon ja investoi pääasiassa julkisiin ja yksityisiin osakkeisiin, kiinteistöihin ja infrastruktuuriin sekä kiinteätuottoisiin välineisiin. |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

CPPIB sijoittaa Canada Pension Planin varoja. CPPIB on sijoittautunut Torontoon ja investoi pääasiassa julkisiin ja yksityisiin osakkeisiin, kiinteistöihin ja infrastruktuuriin sekä kiinteätuottoisiin välineisiin.

| — | BTPS on ammatillisen lisäeläkkeen järjestelmä, joka on perustettu BT Group plc:n työntekijöitä varten. BTPS:n toimintaan kuuluvat mm. kiinteistösijoitukset. Yhtymä, johon se kuuluu, tekee sijoituksia joukkovelkakirjoihin ja osakkeisiin sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa että muualla. |
| --- | --- |

—

BTPS on ammatillisen lisäeläkkeen järjestelmä, joka on perustettu BT Group plc:n työntekijöitä varten. BTPS:n toimintaan kuuluvat mm. kiinteistösijoitukset. Yhtymä, johon se kuuluu, tekee sijoituksia joukkovelkakirjoihin ja osakkeisiin sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa että muualla.

| — | Milton Park sijaitsee Didcotissa, Oxfordshiressa, ja siihen kuuluvien kiinteistöjen kokonaispinta-ala on 302 eekkeriä. Milton Park käsittää 92 rakennusta. Niissä toimii yhteensä 250 yritystä, joiden palveluksessa on yli 9 000 henkilöä. Milton Parkin omistaa tällä hetkellä BTPS. |
| --- | --- |

—

Milton Park sijaitsee Didcotissa, Oxfordshiressa, ja siihen kuuluvien kiinteistöjen kokonaispinta-ala on 302 eekkeriä. Milton Park käsittää 92 rakennusta. Niissä toimii yhteensä 250 yritystä, joiden palveluksessa on yli 9 000 henkilöä. Milton Parkin omistaa tällä hetkellä BTPS.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8526 – CPPIB / BTPS / Milton Park seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8526 – CPPIB / BTPS / Milton Park seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 17.6.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/52

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

(2017/C 194/13)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”BLEU D’AUVERGNE”

EU-nro: PDO-FR-02214 – 4.1.2017

SAN ( X ) SMM ( )

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Syndicat Interprofessionnel Régional du ”Bleu d’Auvergne”

| Osoite | : | Mairie |
| --- | --- | --- |
| 15400 RIOM-ÈS-MONTAGNES |
| RANSKA |

Osoite

:

Mairie

15400 RIOM-ÈS-MONTAGNES

RANSKA

Puhelin

:

+33 471781198

Faksi

:

+33 471781198

Sähköposti

:

bleudauvergne@wanadoo.fr

Syndicat Interprofessionnel Régional du ”Bleu d’Auvergne” muodostuu suojatun alkuperänimityksen ”Bleu d’Auvergne” käyttäjistä (maidon tuottajat, kerääjät ja jalostajat sekä juuston kypsyttäjät), ja sillä on oikeutettu etu muutoshakemuksen esittämiseen.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

| — | ☐ | Tuotteen nimi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Tuotteen kuvaus |
| — | ☒ | Maantieteellinen alue |
| — | ☒ | Alkuperätodisteet |
| — | ☒ | Tuotantomenetelmä |
| — | ☐ | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| — | ☒ | Merkinnät |
| — | ☒ | Muu: yhteyden esittäminen, valvonta |

—

☐

Tuotteen nimi

—

☒

Tuotteen kuvaus

—

☒

Maantieteellinen alue

—

☒

Alkuperätodisteet

—

☒

Tuotantomenetelmä

—

☐

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

—

☒

Merkinnät

—

☒

Muu: yhteyden esittäminen, valvonta

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

| — | ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |

—

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

—

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

Tuotteen kuvaus

Jotta tuotteen kuvaus olisi täydellinen, lisätään, että ”Bleu d’Auvergne” -juusto ”valmistetaan yksinomaan juoksutetusta” lehmän maidosta ja että sen ”fermentoitua, suolattua juustomassaa ei puristeta eikä keitetä”.

Virke

”Juustoa pidetään kaupan kahdessa eri koossa: suurikokoisen juuston halkaisija on noin 20 cm, korkeus 8–10 cm ja paino 2–3 kg, ja pienikokoisen juuston halkaisija on noin 10,5 cm ja paino 350 g, 500 g tai 1 kg.”

korvataan virkkeellä

”Juusto on muodoltaan tasainen lieriö, jonka halkaisija on 19–23 cm, korkeus 8–11 cm ja paino 2–3 kg.”

Nimitys koskee siten enää vain suurikokoista juustoa (jonka halkaisija on 19–23 cm ja korkeus 8–11 cm), sillä pienikokoisia juustoja ei ole valmistettu enää vuosiin. Juuston halkaisijaksi määritellään siten 19–23 cm, mikä on täsmällisempi ilmaus kuin voimassa olevassa tuote-eritelmässä mainittu ”noin 20 cm”. Enimmäiskorkeuteen lisätään 1 cm todettujen käytänteiden huomioon ottamiseksi.

Tuotteen kuiva-ainepitoisuudeksi vahvistetaan vähintään 51 prosenttia 52 prosentin sijaan, ja lisätään, että tämä parametri ilmaistaan tarkastusta varten arvona ”täydellisen kuivauksen jälkeen”. Tällä muutoksella otetaan huomioon tuotteen koostumuksen kehittyminen asteittain samettimaisemmaksi. Maistelumuistiinpanojen ja kuiva-ainepitoisuuden mittaustulosten vertailu osoittaa positiivisen korrelaation: juustojen korkealuokkainen maku korreloi usein matalamman kuiva-ainepitoisuuden kanssa.

Lisätään virke

”Juustoa voidaan pitää kaupan alkuperänimityksellä ’Bleu d’Auvergne’ vasta alkaen 28. päivästä juoksettumisesta”,

jolla korvataan voimassa olevassa tuote-eritelmässä otsikon

”Tuotantomenetelmä” alla oleva virke ”Vähimmäiskypsytysaika on neljä viikkoa yli 1 kg:n painoisilla juustoilla ja kaksi viikkoa alle 1 kg:n painoisilla juustoilla.”

Juustojen kypsytysaika korvataan siten tuotteen myyntiin saattamista edeltävällä vähimmäisajalla, joka on kestoltaan saman pituinen; muutoksella otetaan käyttöön varsinaista kypsytysvaihetta seuraavan säilytysvaiheen mahdollisuus. Tämä aika ilmaistaan päivinä eikä viikkoina, ja täsmennetään, että se lasketaan käytänteiden mukaisesti juoksettumisesta alkaen, minkä tarkoituksena on helpottaa valvontaa.

Tuotteen kuori kuvataan tarkemmin (ilmaisun ”luonnollinen homekuorinen” sijaan) virkkeillä ””Bleu d’Auvergne” -juuston kuori on virheetön, eikä siinä esiinny kosteutta tai hikoilua. Sen väri vaihtelee. Siinä voi olla valkoista, harmaata, vihreää, sinistä ja mustaa hometta.” Tuotteen aistinvaraisten ominaispiirteiden kuvausta täydennetään seuraavilla tiedoilla: ”Norsunluunvalkoisessa sisuksessa on reikiä sekä tasaisin välein sinivihreitä hometäpliä. Täplien koko vaihtelee vehnänjyvästä maissinjyvään. Juusto on koostumukseltaan suussa sulavaa, sametinpehmeää ja hienojakoista. ’Bleu d’Auvergne’ -juuston maku on voimakas, selväpiirteinen ja tasapainoinen, ja siinä on sinihomeen, aluskasvullisuuden ja herkkusienen aromeja. Se voi olla hieman suolainen ja kevyesti karvas. Penicillium roqueforti -homeitiöiden toimintaan perustuvat vivahteet korostavat sen makua enemmän tai vähemmän kypsymisvaiheen mukaan.” Tämä ”Bleu d’Auvergne” -alan ammattilaisten toteuttamiin aistinvaraisiin tutkimuksiin perustuva kuvaus auttaa kuvailemaan tuotetta paremmin ja on hyödyllinen valvontaa varten toteutettavien tuotteen aistinvaraisten tutkimusten kannalta.

Penicillium roqueforti

Lisätään, että ”’Bleu d’Auvergne’ -juustoa voidaan pitää kaupan kaiken kokoisina paloina”, sillä on yleistä, että tuotetta pidetään kaupan leikattuina paloina.

Maantieteellinen alue

Maantieteellinen alue

Kypsytysvaiheen kuvausta on täydennetty erottamalla toisistaan vaihe, jossa tuotetta kypsytetään kellarissa 6–12 °C:n lämpötilassa, ja mahdollinen vaihe, jossa tuotetta pidetään kylmässä 0–6 °C:n lämpötilassa; lisäksi ensimmäistä virkettä, josta ilmenevät maantieteellisellä alueella toteutettavat vaiheet, täydennetään mainitsemalla vaihe, jossa juustoja säilytetään enintään 28 päivän ajan alkaen juoksettumisesta.

Maantieteelliseen alueen tarkkaa rajausta muutetaan. Maantieteellistä aluetta pienennetään 1 158 kunnasta 630 kuntaan. Se keskittyy nimittäin herkyynisen poimutuksen synnyttämän kallioperän ja sen vulkaanisen peitteen kattamalle alueelle eikä enää kata laajoja sedimenttialtaita ja suuria alluviaalilaaksoja. Etusijalle asetetaan siten maatalousalueet, joilla käytännössä keskitytään nurmituotantoon ja joiden korkeus ja sademäärät ovat sille suotuisia. Se on sidoksissa ”Bleu d’Auvergnen” perinteiseen tuotantoalueeseen ja perustuu nykyiseen käytäntöön kerätä ja jalostaa maitoa ”Bleu d’Auvergne” -juustoa varten. Maantieteelliseen alueeseen kuulumattomilla alueilla ei enää kerätä maitoa ”Bleu d’Auvergnen” valmistukseen eikä niillä valmisteta ”Bleu d’Auvergnea”.

Alkuperätodisteet

Alkuperätodisteet

Soveltuvuusilmoitus korvataan tuottajilta vaadittavalla toimintaselvityksellä. Toimintaselvitys on edellytys siitä, että tuottaja pystyy noudattamaan hakemaansa tunnukseen liittyvän eritelmän vaatimuksia, myönnettävälle todistukselle. Lisäksi alkuperänimityksellä kaupan pidettäväksi tarkoitettujen tuotteiden hyväksyminen ja seuranta edellyttävät ilmoitusten tekemistä.

Tuottajilta vaadittujen rekisteröintien luetteloa täydennetään. Tuote-eritelmässä määriteltyjä tuotantoedellytyksiä koskevat täsmennykset edellyttävät nimittäin aiempaa useampia rekisteröintitietoja, jotta tuotteiden valvonta olisi mahdollista.

Tuotantomenetelmä

Tuotantomenetelmä

Maidontuotanto:

Lypsykarjan kasvatus-, hoito- ja ruokintaolosuhteita koskevia määräyksiä lisätään perinteisten käytänteiden kirjaamiseksi.

Lisätään lypsykarjan määritelmä. Lypsykarjaan kuuluvat ”kaikki tilalla olevat lypsylehmät ja karjan uudistamiseen tarkoitetut hiehot”; tässä yhteydessä ”lypsylehmillä tarkoitetaan maitoa tuottavia eläimiä ja ummessa olevia eläimiä” ja ”hiehoilla vieroitettuja eläimiä ennen ensimmäistä poikimista.” Tarkoituksena on määritellä sekaannusten välttämiseksi selkeästi eläimet, joihin viitataan myöhemmin eritelmässä käytettäessä ilmaisuja ”lypsykarja”, ”lypsylehmä” ja ”hieho”.

Lisätään, ettei lypsykarjaan saa tuoda maantieteellisen alueen ulkopuolella syntyneitä ja/tai kasvatettuja lehmiä tai hiehoja. Maantieteellisen alueen tuottajat ovat nimittäin perinteisesti riippumattomia karjansa uudistamisessa, sillä maantieteellisen alueen ulkopuolelta ostettujen hiehojen tai lehmien voisi olla vaikea sopeutua sekä keskiylängön ympäristöön että ravintotyyppiin, jotka olisivat niille äkillinen muutos. Kielto tuoda maantieteellisen alueen ulkopuolella syntyneitä ja/tai kasvatettuja eläimiä mahdollistaa siten sen, että eläimet sopeutuvat paremmin ympäristöön ja ravintoon, etenkin, kun rotuvaatimuksia ei ole.

Tästä määräyksestä voidaan kuitenkin poiketa terveyssyistä tai sen vuoksi, että abondance-, aubrac-, brune-, ferrandaise-, simmental française – ja tarentaise-rotuisten lehmien osuus maantieteellisellä alueella on pieni. Yksityiskohtaisesti ja ajallisesti rajatun poikkeusluvan myöntää toimivaltainen kansallinen viranomainen. Näiden rotujen tiedetään nimittäin olevan paremmin sopeutuneita vuoristoalueisiin, minkä ansiosta ne täyttävät vaatimuksen, joka koskee sopeutumista maantieteelliseen alueeseen. Lisäksi niiden on täytettävä samat tuotantoedellytykset kuin muunrotuisten lehmien, kun ne ovat suojattuun alkuperänimitykseen ”Bleu d’Auvergne” sitoutuneella tilalla.

Lisätään seuraava: ”Lypsykarjan perusannos koostuu kautta vuoden yksinomaan suojatun alkuperänimityksen maantieteelliseltä alueelta peräisin olevasta rehusta.” Maantieteellisen alueen rehuomavaraisuus vahvistaa osaltaan yhteyttä maaperään.

Tämän jälkeen selostetaan perusannoksen koostumus: siihen kuuluvat kaikki nurmirehut, kuten pitkävartisena paalattu kuivattu sinimailanen, lukuun ottamatta ristikukkaiskasveja, sillä ne vaikuttavat voimakkaasti maidon aistinvaraisiin ominaisuuksiin (kaalin tuoksu).

Laidunnurmen, kuivaheinän, esikuivatun säilörehun tai säilöheinän vuotuinen osuus lypsylehmien perusannoksesta on kuiva-aineena vähintään 70 prosenttia. Päivittäinen vähimmäisosuus on 30 prosenttia. Laidunkauden ulkopuolella lypsylehmät saavat vähintään 3 kg heinää (niitettyä ja kuivattua ruohoa, jonka kuiva-ainepitoisuus on yli 80 prosenttia) lehmää kohti päivässä kuiva-aineena. ”Bleu d’Auvergnen” tuotanto on nimittäin keskittynyt vuoristoalueelle, jossa lypsylehmien ravinnoksi tuotetaan pääasiallisesti nurmirehua. Tuote-eritelmän määräyksissä vahvistetaan, että perusruokintaan käytetään nurmirehua.

Maitoa tuottavia lypsylehmiä on laidunnettava vähintään 150 päivää vuodessa, ja lehmää kohti käytettävissä olevan laidunpinta-alan on oltava vähintään 30 aaria. Laiduntaminen on nimittäin maitoa tuottavien lypsylehmien ruokinnan keskeinen osa suojatun alkuperänimityksen maantieteellisellä alueella. Se liittyy edellisessä kohdassa esiin tuotuun nurmirehun keskeiseen asemaan lypsylehmien ruokinnassa.

Todetaan, että lypsykarjan kasvatus ilman yhteyttä maahan on kielletty, jotta yhteys maantieteelliseen alueeseen taataan eläinten ruokinnan välityksellä.

Tiloilla saa olla enintään yksi lypsylehmä rehuntuotantoalan hehtaaria kohti, mikä on jatkoa edellä esitettyyn. Siten edistetään tilan rehuvarantoihin ja siten maantieteelliseltä alueelta peräisin oleviin rehuvarantoihin perustuvaa ruokintaa ja suhteellisen laajaperäisen tuotannon jatkamista tiloilla.

Lypsylehmien rehujen varastointiolosuhteet kuvataan seuraavasti: betoniselle tai muuten vakaalle alustalle valmistetaan aumoja tai laakasiiloja, ja kuivarehu varastoidaan kiinteään heinäsuojaan. Näiden määräysten tarkoituksena on säilyttää juuston laatu.

Lypsylehmillä täydennysrehun saanti on rajoitettu kaikkien tilalla olevien lypsylehmien keskiarvona 1 800 kg:aan lypsylehmää kohti vuodessa kuiva-aineena, ja hiehoilla täydennysrehun vuosittainen osuus kokonaisannoksesta kuiva-aineena on rajoitettu 30 prosenttiin. On vältettävä täydennysrehujen liian suurta osuutta ravinnosta ja suosittava siten maantieteelliseltä alueelta peräisin olevasta rehusta koostuvaa perusannosta. Lisäksi pidetään yllä positiiviluetteloa kaikista lypsylehmien täydennysruokintaan käytettävistä sallituista rehu- ja lisäaineista, mikä on tarpeen ruokinnan hallinnan, turvaamisen ja valvonnan helpottamiseksi. Öljykakkujen käsittely formaldehydillä on kielletty, sillä tämä käytäntö ei ole perinteisten käytänteiden mukainen.

Muuntogeenisten organismien käyttö eläinten ruokinnassa ja niiden viljely tilalla kielletään ruokinnan perinteisen luonteen säilyttämiseksi.

Annetaan orgaanisten ravinteiden maahan levittämistä koskevat määräykset lehmien rehujen suojaamiseksi kaikilta saastumisriskeiltä.

Maidon käsittely:

Lisätään, että lypsyn jälkeen maito säilytetään jäähdytetyssä säiliössä ja että enimmäisaika, jonka sitä saa varastoida tilalla, on 48 tuntia, jotta estetään maidon laadun heikkeneminen ja ei-toivottujen bakteerien kehittyminen.

Lisätään seuraava: ”Kuljetussäiliöiden tyhjentäminen kiinteisiin säiliöihin on ehdottomasti toteutettava alkuperänimityksen maantieteellisellä alueella.” Tämän määräyksen ansiosta voidaan varmistaa kerätyn maidon jäljitettävyys ja helpottaa valvontaa.

Lisätään, että käytetty maito voi olla raakamaitoa, termisoitua tai pastöroitua maitoa, mikä vastaa useiden vuosikymmenten ajan noudatettuja käytänteitä.

Jalostus:

Taitotietoon perustuvaa maidon käsittelyä ennen juoksettumista kuvaillaan sekä tilatuotannon että meijerituotannon näkökulmasta, jotta voidaan varmistaa taitotiedon säilyminen.

| — | Tilatuotannossa maidon käyttöönoton lykkääminen on rajoitettu kahteen peräkkäiseen lypsyyn (ensimmäisen lypsyn jälkeen maito kylmävarastoidaan), ja juoksetus on tehtävä enintään 16 tunnin kuluessa ensimmäisestä lypsystä. |
| --- | --- |

—

Tilatuotannossa maidon käyttöönoton lykkääminen on rajoitettu kahteen peräkkäiseen lypsyyn (ensimmäisen lypsyn jälkeen maito kylmävarastoidaan), ja juoksetus on tehtävä enintään 16 tunnin kuluessa ensimmäisestä lypsystä.

| — | Meijerituotannossa maitoa esikypsytetään ennen juoksettumista 6–14 °C:n lämpötilassa vähintään neljän tunnin ajan. Esikypsytyslämpötilaan saattamisen yhteydessä voidaan lisätä hapatteita, ja se on tehtävä 24 tunnin kuluessa siitä, kun maito on tuotu meijeriin. Nämä olosuhteet ovat suotuisia kasvualustassa olevien tai siihen lisättyjen maitohappobakteerien kehitykselle. Maitohappobakteerien avulla on mahdollista saada aikaan kevyt happamoituminen ennen juoksettumista, minkä jälkeen voidaan valmistaa pääasiassa maitohappokäymisen avulla saostettua juustomassaa. Esikypsyttäminen on perinteinen menettely ”Bleu d’Auvergnen” meijerituotannossa. |
| --- | --- |

—

Meijerituotannossa maitoa esikypsytetään ennen juoksettumista 6–14 °C:n lämpötilassa vähintään neljän tunnin ajan. Esikypsytyslämpötilaan saattamisen yhteydessä voidaan lisätä hapatteita, ja se on tehtävä 24 tunnin kuluessa siitä, kun maito on tuotu meijeriin. Nämä olosuhteet ovat suotuisia kasvualustassa olevien tai siihen lisättyjen maitohappobakteerien kehitykselle. Maitohappobakteerien avulla on mahdollista saada aikaan kevyt happamoituminen ennen juoksettumista, minkä jälkeen voidaan valmistaa pääasiassa maitohappokäymisen avulla saostettua juustomassaa. Esikypsyttäminen on perinteinen menettely ”Bleu d’Auvergnen” meijerituotannossa.

| — | Kummassakin tuotantotavassa homogenisointi ja rasvapitoisuuden vakiointi on sallittu. Homogenisointi on menetelmä, joka edistää juuston aromien kehittymistä sekä mahdollistaa rasva-aineen paremman jakautumisen juustomassassa ja sen, että saadaan valkoisempi sisus, jonka hometäplät ovat paremmin havaittavissa. |
| --- | --- |

—

Kummassakin tuotantotavassa homogenisointi ja rasvapitoisuuden vakiointi on sallittu. Homogenisointi on menetelmä, joka edistää juuston aromien kehittymistä sekä mahdollistaa rasva-aineen paremman jakautumisen juustomassassa ja sen, että saadaan valkoisempi sisus, jonka hometäplät ovat paremmin havaittavissa.

Juoksettumislämpötilan on oltava 30–34 °C. Sillä on nimittäin huomattava vaikutus juoksutteen toimintaan tässä ratkaisevan tärkeässä vaiheessa.

Penicillium roqueforti mainitaan erikseen niiden muiden ainesosien, valmistuksen apuaineiden ja lisäaineiden luettelossa, joiden käyttö maitoraaka-aineiden lisäksi sallitaan maidossa ja ”Bleu d’Auvergnen” valmistuksessa. Samassa luettelossa oleva viittaus ”vaarattomiin bakteeriviljelmiin, hiivoihin ja jalohomeisiin” korvataan tarkkuuden vuoksi viittauksella ”muihin” bakteeriviljelmiin, hiivoihin ja jalohomeisiin, ”joiden turvallisuus on todettu käytössä” (muihin kuin Penicillium). Sen jälkeen vahvistetaan, että juustomassaan on lisättävä Penicillium roqueforti -homeitiöitä, sillä ne ovat välttämätön tekijä ”Bleu d’Auvergnen” teknisessä tuotantoprosessissa. On huomattava, että julkaistussa yhteenvedossa ollut viittaus Penicillium glaucumiin korvataan viittauksella Penicillium roquefortiin jalohomeiden tuntemuksen ja niiden luokituksen kehittymisen takia. Jotta tarkastusten yhteydessä vältyttäisiin epäselvyyksiltä, täsmennetään lisäksi, että hapatteiden kasvualustana on sallittua käyttää myös ennastettua kasvualustaa.

Penicillium roqueforti

Penicillium

Penicillium roqueforti

Penicillium glaucumiin

Penicillium roquefortiin

Nykykäytännön huomioon ottamiseksi lisätään juoksettumisen jälkeiset vaiheet, jotka ovat juustomassan viipalointi ja hämmennys sekä juustomassan ja heran enimmän osan erottaminen ennen muotittamista: ”Juoksettumisen jälkeen juustomassa leikataan kuutioiksi, joiden koko vaihtelee maissinjyvästä hasselpähkinään. Hämmennyksen ansiosta rakeet pysyvät irrallisina. Ennen muotittamista suurin osa herasta erotetaan juustomassasta. Juustomassa muotitetaan leikkaamisen ja hämmennyksen jälkeen.” Tuotannon kuvauksessa mainitaan siis leikattujen juustokuutioiden koko (joka vaihtelee maissinjyvästä hasselpähkinään), ja todetaan, että juustomassaan syntyy tässä yhteydessä (halutusti) reikiä ja että juustomassan rakeet ovat muotitusajankohtana erillään.

Massan valutusvaihetta muotittamisen jälkeen kuvataan aiempaa yksityiskohtaisemmin. Määritellään 72 tunnin enimmäiskesto, jolla korvataan voimassa olevassa tuote-eritelmässä oleva epätäsmällinen adverbi ”hitaasti”. Näin kirjataan nykyinen käytäntö ja saadaan tarkastuksia varten käyttöön yksiselitteinen arvo. Lisätään, että valutuksen aikana juustomassaa ei puristeta, sitä käännellään ja käytettävän lämpötilan avulla voidaan saavuttaa pH-arvo alle 5 vaiheen lopussa. Tämä pH-arvo on saavutettava, jotta ”Bleu d’Auvergnen” riittävä valutus olisi mahdollinen.

Virke ”Maitoraaka-aineiden, keskeneräisten tuotteiden, juustomassan ja tuoreen juuston säilytys miinusasteessa on kiellettyä.” korvataan virkkeellä ”Juustomassan käyttöönoton lykkääminen samoin kuin maitoraaka-aineiden, keskeneräisten tuotteiden ja tuoreen juuston säilytys miinusasteessa on kiellettyä.” Juustomassan käyttöönoton lykkääminen on kiellettyä keinosta riippumatta, sillä se ei vastaa mitään perinteistä käytäntöä.

Suolaamistapoja muutetaan tuotantovälineiden kehittymisen vuoksi.

Virke

”Juusto valutetaan hitaasti, se kuivasuolataan käsin kahdessa vaiheessa ja sitä käännellään usein.”

korvataan virkkeillä

”Juusto suolataan valutuksen päättyessä hieromalla tai ripottelemalla suolaa sen koko pinnalle huoneessa, jonka lämpötila voi vaihdella välillä 14–22 °C. Suolausta voi edeltää upposuolaus.” Tuotantovälineiden kehittymisen vuoksi kaksivaiheinen manuaalinen menetelmä, jota on aina käytetty, ei nimittäin voi olla enää ainoa suolausmenetelmä. Karkeaa suolaa ja hienoa suolaa voidaan molempia käyttää. Suolaus hieromalla tai ripottelemalla suolaa joko käsin tai muulla tavalla mahdollistaa ”Bleu d’Auvergnelle” ominaisen kuoren muodostumisen. Sitä voi edeltää tuotteen upposuolaus, jota menetelmää on käytetty joitain vuosia hieromalla tai ripottelemalla tapahtuvan suolauksen lisäksi ilman, että se vaikuttaa tuotteen aistinvaraisiin ominaisuuksiin, kuten maistelutulokset osoittavat. Täsmennetään, että suolaus suoritetaan valutuksen päätteeksi.

Pistelyvaihetta täydennetään lisäämällä maininta, että toteutetaan yksi pistely, ja määrittämällä, että juoksettumisen ja pistelyn välillä saa olla enintään 10 päivää, jotta voidaan taata tuotteen laatu.

Kypsyttäminen:

Virkkeen ”Vähimmäiskypsytysaika on neljä viikkoa yli 1 kg:n painoisilla juustoilla ja kaksi viikkoa alle 1 kg:n painoisilla juustoilla” sijaan täsmennetään, että ”Pistelypäivästä alkaen juustoja kypsytetään paljaaltaan vähintään 15 päivää kypsytysvarastossa tai juustokellarissa 6–12 °C:n lämpötilassa ja yli 90 prosentin ilmankosteudessa. Tämän jälkeen juustoja säilytetään tarvittaessa huoneessa, jonka lämpötila on 0–6 °C, ellei juoksettumisesta ole kulunut 28:aa päivää”; tämä on käytänteiden mukainen menettely. Vaihe, jossa juustoa kypsytetään paljaaltaan 6–12 °C:n lämpötilassa ja yli 90 prosentin ilmankosteudessa, mahdollistaa Penicillium roqueforti -homeitiöiden kehittymisen juustomassaan. Niiden kehittymisen jälkeen ja kun pistelypäivästä on kulunut vähintään 15 päivää, juustoja säilytetään kellarissa 6–12 °C:ssa, kunnes juoksettumisesta on kulunut 28 päivää, tai huoneessa, jonka lämpötila on 0–6 °C, Penicillium roqueforti -homeitiöiden kehityksen hidastamiseksi, kunnes juoksettumisesta on kulunut 28 päivää. Tämän tarkoituksena on hallita sinihomeen kasvua ja saada esiin tuotteen täydellinen aromaattinen kirjo.

Penicillium roqueforti

Penicillium roqueforti

Lisätään, ettei tuotetta saa leikata paloiksi, ennen kuin juoksettumisesta on kulunut 28 päivää; näin taataan se, että tuote säilyy eheänä, kunnes se on saavuttanut kaikki aistinvaraiset ominaisuutensa, ja estetään tuotteen laadun heikkeneminen.

Merkinnät

Merkinnät

Lisätään rekisteröidyn nimen kirjasinten vähimmäiskoko: ”vähintään kaksi kolmasosaa etiketissä olevien muiden merkintöjen suurimmasta kirjasinkoosta”, jotta nimi erottuu riittävän selvästi muihin etiketissä oleviin tietoihin nähden.

Lisätään velvoite käyttää Euroopan unionin SAN-tunnusta.

Lisätään, ettei alkuperänimityksen välittömässä läheisyydessä saa olla mitään määritteitä. Määräys saatetaan ajan tasalle saattamalla se alkuperänimityksellä varustettujen tuotteiden merkintöjä koskevien määräysten mukaiseksi.

Pakkaustapojen moninaisuuden huomioon ottamiseksi poistetaan virke, jonka mukaan juustot on pakattava alumiinipaperiin, koska muitakin pakkausmateriaaleja voidaan käyttää.

Muu

Muu

Kohta, joka koskee yhteyttä maantieteelliseen alkuperään, muotoillaan uudestaan ja jaetaan kolmeen osaan. ”Maantieteellisen alueen erityisyyttä” koskevassa osassa tuodaan esiin luontoon liittyvät tekijät ja maantieteellisen alueen nurmituotanto sekä inhimilliset tekijät esittämällä historiaa koskeva yhteenveto. Lisäksi siinä korostetaan ”Bleu d’Auvergnen” tuottajien erityistä taitotietoa (pääasiallisesti nurmen käyttö lypsylehmien ruokinnassa, juustomassan rakeiden hämmennys valmistuskattilassa, valutus ilman puristusta, suolaus, pistely ja kypsytys). Tuotteen erityisyyttä koskeva osa saatetaan ajan tasalle sisällyttämällä siihen kohtia tuotteen kuvauksesta. Lopuksi syy-yhteyttä koskevassa kohdassa selitetään luonnon ja inhimillisten tekijöiden sekä tuotteen välistä vuorovaikutusta.

Tuotteelle tehtäviä tarkastuksia koskevaan alakohtaan lisätään, että ”juustoja tutkitaan pistokokein, kun juoksettumisesta on kulunut vähintään 28 päivää, valvontasuunnitelmassa kuvattujen menettelyjen mukaisesti”. Nämä käytänteet on otettu myös valvontaelimen laatimaan alkuperänimitystä koskevaan valvontasuunnitelmaan.

Valvontaelinten viitetietoja koskevassa kohdassa saatetaan ajan tasalle valvontaelinten nimi ja yhteystiedot.

Lopuksi lisätään taulukko, jossa esitetään tärkeimmät valvottavat kohdat ja niiden arviointimenettelyt.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”BLEU D’AUVERGNE”

”BLEU D’AUVERGNE”

EU-nro: PDO-FR-02214 – 4.1.2017

EU-nro: PDO-FR-02214 – 4.1.2017

SAN ( X ) SMM ( )

SAN ( X ) SMM ( )

1.   Nimi tai nimet

Nimi tai nimet

”Bleu d’Auvergne”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.3. Juustot

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Bleu d’Auvergne” -sinihomejuusto valmistetaan yksinomaan juoksetetusta lehmän maidosta, ja sen fermentoitua, suolattua juustomassaa ei puristeta eikä keitetä.

Juusto on muodoltaan tasainen lieriö, jonka halkaisija on 19–23 cm, korkeus 8–11 cm ja paino 2–3 kg.

Sen rasvapitoisuus on vähintään 50 prosenttia täydellisen kuivauksen jälkeen, ja kuiva-ainepitoisuus vähintään 51 prosenttia.

Juustoa voidaan pitää kaupan alkuperänimityksellä ”Bleu d’Auvergne” vasta, kun juoksettumisesta on kulunut 28 päivää.

”Bleu d’Auvergnen” kuori on virheetön, eikä siinä esiinny kosteutta tai hikoilua. Sen väri vaihtelee. Siinä voi olla valkoista, harmaata, vihreää, sinistä ja mustaa hometta.

Kermanvalkoisessa sisuksessa on reikiä sekä tasaisin välein sinivihreitä hometäpliä.

Täplien koko vaihtelee vehnänjyvästä maissinjyvään.

Juusto on koostumukseltaan suussa sulavaa, sametinpehmeää ja hienojakoista.

”Bleu d’Auvergne” -juuston maku on voimakas, selväpiirteinen ja tasapainoinen, ja siinä on sinihomeen, aluskasvullisuuden ja herkkusienen aromeja. Se voi olla hieman suolainen ja kevyesti karvas. Penicillium roqueforti -homeitiöiden toimintaan perustuvat vivahteet korostavat sen makua enemmän tai vähemmän kypsymisvaiheen mukaan.

Penicillium roqueforti

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Lypsykarjan perusannos koostuu kautta vuoden yksinomaan suojatun alkuperänimityksen maantieteelliseltä alueelta peräisin olevasta rehusta. Keskiylängön ilmaston ja pinnanmuodostuksen vuoksi lypsykarjalle annettavan täydennysrehun tuotanto ei ole teknisesti mahdollista maantieteellisellä alueella. Täydennysrehun saanti on rajoitettu lypsylehmillä kaikkien tilalla olevien lypsylehmien keskiarvona 1 800 kg:aan lypsylehmää kohti vuodessa kuiva-aineena. Hiehoilla täydennysrehun vuosittainen osuus kokonaisannoksesta kuiva-aineena saa olla enintään 30 prosenttia. Näiden määräysten perusteella vähintään 70 prosenttia lypsykarjan käytettävissä olevan kokonaisperusannoksen kuiva-aineesta tuotetaan maantieteellisellä alueella.

Lukuun ottamatta ristikukkaiskasveja, joiden käyttö rehuina on kielletty kaikkien tilalla olevien eläinten kohdalla, maitokarjan perusannokseen voivat kuulua kaikki rehut. Siihen kuuluu myös pitkävartisena paalattu kuivattu sinimailanen.

Laidunnurmen, kuivaheinän, esikuivatun säilörehun tai säilöheinän vuotuinen osuus lypsylehmien perusannoksesta on kuiva-aineena vähintään 70 prosenttia.

Laidunnurmen, kuivaheinän, esikuivatun säilörehun tai säilöheinän päivittäinen osuus lypsylehmien perusannoksesta on kuiva-aineena vähintään 30 prosenttia.

Laidunkauden ulkopuolella lypsylehmät saavat vähintään 3 kg heinää lehmää kohti päivässä kuiva-aineena. Heinällä tarkoitetaan niitettyä ja kuivattua ruohoa, jonka kuiva-ainepitoisuus on yli 80 prosenttia.

Aikana, jolloin ruohoa on saatavilla, lypsylehmien laiduntaminen on pakollista heti kun ilmasto-olosuhteet sen sallivat. Laiduntamisen keston on oltava joka tapauksessa vähintään 150 päivää vuodessa.

Lypsylehmille annettavassa täydennysrehussa ja ravintolisissä sallitaan ainoastaan positiiviluettelossa mainitut rehu- ja lisäaineet.

Eläinten ruokinnassa sallitaan ainoastaan geneettisesti muuntelemattomat kasvituotteet, niiden sivutuotteet ja rehut.

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Maidontuotannon sekä juuston valmistuksen, kypsytyksen ja säilytyksen (28 päivää juoksuttamisesta) on tapahduttava maantieteellisellä alueella.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

”Bleu d’Auvergne” -juustoa voidaan pitää kaupan kaiken kokoisina paloina.

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Päällysmerkinnöissä on oltava alkuperänimityksen nimi kirjasinkoolla, joka on vähintään kaksi kolmasosaa etiketissä olevien muiden merkintöjen suurimmasta kirjasinkoosta.

Alkuperänimityksen välittömässä läheisyydessä ei saa pakkausmerkinnöissä, mainoksissa, laskuissa tai kaupallisissa asiakirjoissa olla muita määritteitä kuin tavara- tai tuotemerkkejä.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

”Bleu d’Auvergnen” maantieteellinen alue kattaa seuraavat kunnat ja kantonit:

Aveyronin departementti:

Seuraavat kunnat: Brommat, Lacroix-Barrez, Mur-de-Barrez, Murols, Taussac ja Thérondels.

Cantalin departementti:

Seuraavat kantonit: Arpajon-sur-Cère, Aurillac-1, Aurillac-2, Aurillac-3, Mauriac, Murat, Naucelles, Riom-ès-Montagnes, Saint-Flour-1, Saint-Flour-2, Saint-Paul-des-Landes, Vic-sur-Cère ja Ydes.

Seuraavat kunnat: Alleuze, Anglards-de-Saint-Flour, Boisset, Celoux, Chaliers, Chazelles, Clavières, Lavastrie, Leynhac, Lorcières, Marcolès, Maurs, Mourjou, Neuvéglise, Quézac, Rageade, Roannes-Saint-Mary, Rouziers, Ruynes-en-Margeride, Saint-Antoine, Saint-Constant-Fournoulès, Saint-Etienne-de-Maurs, Saint-Georges, Saint-Julien-de-Toursac, Saint-Mamet-la-Salvetat, Sansac-de-Marmiesse, Soulages, Vabres, Val d’Arcomie, Védrines-Saint-Loup ja Vitrac.

Corrèzen departementti:

Seuraavat kunnat: Altillac, Auriac, Bassignac-le-Bas, Bassignac-le-Haut, Bort-les-Orgues, Camps-Saint-Mathurin-Léobazel, La Chapelle-Saint-Géraud, Confolent-Port-Dieu, Darazac, Eygurande, Feyt, Goulles, Hautefage, Lafage-sur-Sombre, Lamazière-Basse, Lapleau, Laroche-près-Feyt, Latronche, Laval-sur-Luzège, Liginiac, Margerides, Mercœur, Merlines, Mestes, Monestier-Merlines, Monestier-Port-Dieu, Neuvic, Palisse, Reygade, Rilhac-Xaintrie, Saint-Bonnet-les-Tours-de-Merle, Saint-Bonnet-près-Bort, Saint-Cirgues-la-Loutre, Saint-Étienne-aux-Clos, Saint-Exupéry-les-Roches, Saint-Fréjoux, Saint-Geniez-ô-Merle, Saint-Hilaire-Foissac, Saint-Hilaire-Luc, Saint-Julien-aux-Bois, Saint-Julien-le-Pèlerin, Saint-Julien-près-Bort, Saint-Pantaléon-de-Lapleau, Saint-Privat, Saint-Victour, Sarroux, Sérandon, Servières-le-Château, Sexcles, Soursac, Thalamy, Ussel ja Veyrières.

Haute-Loiren departementti:

Seuraavat kunnat: Ally, Arlet, Autrac, Auvers, La Besseyre-Saint-Mary, Blesle, Bonneval, La Chaise-Dieu, La Chapelle-Geneste, Charraix, Chastel, Chazelles, Cistrières, Cronce, Desges, Espalem, Ferrussac, Grenier-Montgon, Lubilhac, Malvières, Mercœur, Pébrac, Pinols, Saint-Austremoine, Saint-Cirgues, Saint-Étienne-sur-Blesle, Sembadel ja Tailhac.

Lotin departementti:

Seuraavat kunnat: Anglars, Bannes, Bessonies, Le Bourg, Le Bouyssou, Cahus, Cardaillac, Cornac, Espeyroux, Frayssinhes, Gorses, Labastide-du-Haut-Mont, Labathude, Lacapelle-Marival, Latouille-Lentillac, Latronquière, Lauresses, Laval-de-Cère, Leyme, Molières, Montet-et-Bouxal, Prendeignes, Sabadel-Latronquière, Saint-Bressou, Saint-Cirgues, Saint-Hilaire, Saint-Maurice-en-Quercy, Saint-Médard-Nicourby, Saint-Perdoux, Saint-Vincent-du-Pendit, Sainte-Colombe, Sénaillac-Latronquière, Sousceyrac-en-Quercy, Terrou, Teyssieu ja Viazac.

Lozèren departementti:

Seuraavat kantonit: Langogne ja Saint-Chély-d’Apcher.

Seuraavat kunnat: Albaret-le-Comtal, Arzenc-d’Apcher, Aumont-Aubrac, Les Bessons, Brion, Chambon-le-Château, Chauchailles, Chaulhac, La Chaze-de-Peyre, Estables, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fontans, Fournels, Grandrieu, Javols, Julianges, Lachamp, Lajo, Les Laubies, Le Malzieu-Forain, Le Malzieu-Ville, Les Monts-Verts, Noalhac, La Panouse, Paulhac-en-Margeride, Ribennes, Rieutort-de-Randon, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans, Saint-Denis-en-Margeride, Saint-Gal, Saint-Juéry, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Léger-du-Malzieu, Saint-Paul-le-Froid, Saint-Privat-du-Fau, Saint-Sauveur-de-Peyre, Saint-Symphorien, Sainte-Colombe-de-Peyre, Sainte-Eulalie, Serverette, Servières, Termes ja La Villedieu.

Puy-de-Dômen departementti:

Seuraavat kunnat: Aix-la-Fayette, Ambert, Les Ancizes-Comps, Anzat-le-Luguet, Apchat, Arlanc, Augerolles, Aurières, Auzelles, Avèze, Baffie, Bagnols, Bertignat, Besse-et-Saint-Anastaise, Beurières, Bongheat, Bort-l’Étang, La Bourboule, Bourg-Lastic, Briffons, Bromont-Lamothe, Brousse, Bulhon, La Celle, Ceilloux, Ceyssat, Chambon-sur-Dolore, Chambon-sur-Lac, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Champétières, Chapdes-Beaufort, La Chapelle-Agnon, La Chapelle-sur-Usson, Charbonnières-les-Vieilles, Charensat, Charnat, Chastreix, Chaumont-le-Bourg, Cisternes-la-Forêt, Combrailles, Compains, Condat-en-Combraille, Condat-lès-Montboissier, Courpière, Crevant-Laveine, Cros, Culhat, Cunlhat, Domaize, Doranges, Dorat, Dore-l’Église, Échandelys, Égliseneuve-d’Entraigues, Égliseneuve-des-Liards, Églisolles, Escoutoux, Espinchal, Estandeuil, Esteil, Fayet-le-Château, Fayet-Ronaye, Fernoël, La Forie, Fournols, Gelles, Giat, La Godivelle, La Goutelle, Grandrif, Grandval, Herment, Heume-l’Église, Isserteaux, Job, Jumeaux, Labessette, Landogne, Laqueuille, Larodde, Lastic, Lezoux, Limons, Luzillat, Manglieu, Manzat, Marat, Marsac-en-Livradois, Mauzun, Mayres, Mazaye, Mazoires, Medeyrolles, Messeix, Miremont, Le Monestier, Mons, Mont-Dore, Montel-de-Gelat, Montfermy, Montmorin, Murat-le-Quaire, Murol, Nébouzat, Néronde-sur-Dore, Neuville, Noalhat, Novacelles, Olby, Olliergues, Olmet, Orcival, Orléat, Paslières, Perpezat, Peschadoires, Peslières, Picherande, Pontaumur, Pontgibaud, Prondines, Pulvérières, Puy-Saint-Gulmier, Queuille, Roche-Charles-la-Mayrand, Rochefort-Montagne, Saillant, Saint-Alyre-d’Arlanc, Saint-Alyre-ès-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Avit, Saint-Bonnet-le-Bourg, Saint-Bonnet-le-Chastel, Saint-Bonnet-près-Orcival, Saint-Clément-de-Valorgue, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Donat, Saint-Éloy-la-Glacière, Saint-Étienne-des-Champs, Saint-Étienne-sur-Usson, Saint-Ferréol-des-Côtes, Saint-Flour, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-Champespe, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Georges-de-Mons, Saint-Germain-près-Herment, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-sous-Meymont, Saint-Hilaire-les-Monges, Saint-Jacques-d’Ambur, Saint-Jean-d’Heurs, Saint-Jean-des-Ollières, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Julien-Puy-Lavèze, Saint-Just, Saint-Martin-des-Olmes, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Ours, Saint-Pierre-Colamine, Saint-Pierre-le-Chastel, Saint-Pierre-Roche, Saint-Priest-des-Champs, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Romain, Saint-Sauves-d’Auvergne, Saint-Sauveur-la-Sagne, Saint-Sulpice, Saint-Victor-la-Rivière, Sainte-Agathe, Sainte-Catherine, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Sauvagnat, Sauvessanges, Sauviat, Sauxillanges, Savennes, Sermentizon, Singles, Sugères, Tauves, Thiers, Thiolières, Tortebesse, La Tour-d’Auvergne, Tours-sur-Meymont, Tralaigues, Trémouille-Saint-Loup, Trézioux, Valbeleix, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verneugheol, Vernines, Vertolaye, Villosanges, Vinzelles, Viverols ja Voingt.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

”Bleu d’Auvergnen” maantieteellinen alue vastaa Ranskan keskiylängön pohjois- ja keskiosaa.

Se sijaitsee pääosin herkyynisen poimutuksen synnyttämän kallioperän alueella ja koostuu vulkaanisen peitteen kattamista graniittisista ja metamorfisista kivilajeista.

Tämä keskiylängön alue on korkeimmillaan yleensä yli 1 000 metriä, ja sen korkeus on kauttaaltaan yli 500 metriä.

Alueella vallitsee pääasiassa vuoristoilmasto, jossa on piirteitä lännessä vaikuttavasta meri-ilmastosta ja idässä heikosti vaikuttavasta mannerilmastosta. Tässä paikoitellen monimutkaisessa ilmastotilanteessa ratkaisevin parametri on sademäärä, jolla on huomattava vaikutus alueen runsaaksi havaittuun nurmen kasvuun. Maantieteellinen alue vastaa siten seutuja, joiden vuotuinen sademäärä on yli 800 mm vuodessa.

Ihmisen toiminnan kannalta Monts d’Auvergnestä länteen sijaitseva, ruohon kasvulle ja maidon tuotannolle suotuisa Puy-de-Dômen alue on 1800-luvun puolivälistä lähtien valmistetun ”Bleu d’Auvergnen” tuotannon synnyinseutua. Se oli alkuperänimityksen maantieteellisen alueen ensimmäinen keskus, josta käsin tuotanto on asteittain kehittynyt. ”Bleu d’Auvergnea” valmistettiin alun perin maatiloilla, mutta teknisten innovaatioiden ansiosta valmistus levisi 1800-luvun loppupuolella asteittain meijereihin. Tässä yhteydessä on syytä mainita erityisesti auvergnelainen Antoine Roussel, joka otti käyttöön juustojen pistelyn. Tämän menetelmän leviäminen 1800-luvun lopusta alkaen johti toisen tuotantokeskuksen syntymiseen Cantal Massif -vuorten lounaisosassa, minkä jälkeen ”Bleu d’Auvergnen” tuotanto levisi asteittain koko maantieteelliselle alueelle. Ranskan maatalousministeriö vahvisti ”Bleu d’Auvergnen” määritelmän vuonna 1934, ja tuotteelle myönnettiin alkuperänimitys maaliskuussa 1975.

Vielä nykyäänkin lypsylehmien ruokinnassa käytetään pääasiallisesti maantieteellisellä alueella tuotettua nurmea, jonka osuus vuoden perusannoksesta on keskimäärin yli kaksi kolmasosaa. Laiduntamisen keston on oltava vähintään 150 päivää vuodessa.

Lisäksi ”Bleu d’Auvergnen” valmistuksessa käytetään erityistä taitotietoa. Juustomassan rakeita hämmennetään valmistuskattilassa, jotta niiden ympärille muodostuisi ohut kalvo, joka estää niitä tarttumasta toisiinsa muotituksen aikana. Tämän jälkeen ne muotitetaan. Muotitusta seuraa valutus, jonka aikana juustomassaa ei puristeta, ja massan käänteleminen. Juusto suolataan valutuksen päätteeksi hieromalla tai ripottelemalla suolaa sen koko pinnalle, minkä jälkeen se pistellään kerran, jotta massa saa ilmaa. Lopuksi juusto kypsytetään kosteassa kellarissa, jossa on hyvä ilmanvaihto.

”Bleu d’Auvergne” on lehmänmaidosta valmistettu 2–3 kg painava juusto, jonka massassa on kaikkialla pinnassa tasaisin välein näkyviä sinivihreitä hometäpliä, joiden koko vaihtelee vehnänjyvästä maissinjyvään.

Sen maku on voimakas, selväpiirteinen ja tasapainoinen, ja siinä on sinihomeen, aluskasvullisuuden ja herkkusienen aromeja. Penicillium roqueforti -homeitiöiden toimintaan perustuvat vivahteet korostavat sen makua.

Penicillium roqueforti

”Bleu d’Auvergnen” tuotanto on keskittynyt vuoristoalueelle, jonka korkeus ja hyvin runsassateinen ilmasto edistävät erityisesti laiduntavien lypsylehmien ruokintaan käytettävän nurmirehun runsasta kasvua.

Nämä keskiylängön vulkaaniset ja graniittiset alueet, joilla talvet ovat pitkiä ja ankaria, ovat jo kauan olleet erityisiä tuotantokäytänteitä määrittävä tekijä.

Tämä 2–3 kg:n painoinen juusto säilyi pitkään, joten sillä ratkaistiin ilmasto-ominaisuuksista ja ihmisten tarpeista aiheutuvat ongelmat, jotka liittyivät jalostukseen ja käyttöönoton lykkäämiseen. Lisäksi ”Bleu d’Auvergnen” tuotanto oli pitkään pienten tuottajien, joilla ei ollut riittävästi maitoa ”Fourme de Cantalin” valmistukseen, vaihtoehto ”Cantal-juuston” valmistukselle.

”Bleu d’Auvergnen” aistinvaraiset ominaisuudet ovat etenkin valmistuksessa käytettävän erityisen tekniikan ansiota. Rakeiden erottaminen hämmentämällä valmistuskattilassa ja massan valuttaminen ilman puristusta edistävät massaan tasaisesti jakautuneiden reikien muodostumista. Pistelyn ansiosta massaan syntyy ilmakanavia. Näiden kanavien kautta saatava happi mahdollistaa Penicillium roqueforti -homeitiöiden kehittymisen. Tämä selittää ”Bleu d’Auvergnen” tasaisin välein sijaitsevat hyvin hennot sinivihreät hometäplät (joiden koko vaihtelee vehnänjyvästä maissinjyvään). Penicillium roqueforti -homeitiöiden toiminta edistää osaltaan myös tuotteen maun muodostumista. Suolaus, joka tapahtuu hieromalla tai ripottelemalla suolaa juuston koko pinnalle, auttaa viimeistelemään valutuksen ja on tärkeässä asemassa ”Bleu d’Auvergnen” voimakkaan ja selväpiirteisen maun muodostumisessa. Lopuksi kypsytys kosteissa kellareissa, joissa on hyvä ilmanvaihto, mahdollistaa sen, että ”Bleu d’Auvergne” -juustolle kehittyvät sille ominaiset sinihomeen, aluskasvullisuuden ja herkkusienen aromit.

Penicillium roqueforti

Penicillium roqueforti

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-710d3e0c-449b-40f1-a1ee-bada81ef7a31/telechargement

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---