# Uradni list C 93/24.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 93 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6024. marec 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 93

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6024. marec 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 3.–6. februar 2014
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 30, 29.1.2015 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 3.–6. februar 2014
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 30, 29.1.2015 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 30, 29.1.2015

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 4. februar 2014 |
| 2017/C 93/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o 29. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2011) (2013/2119(INI)) | 2 |
| 2017/C 93/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o vlogi Evropskega računskega sodišča v prihodnosti: postopek imenovanja članov Računskega sodišča: posvetovanje z Evropskim parlamentom (2012/2064(INI)) | 6 |
| 2017/C 93/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o ustreznosti predpisov, subsidiarnosti in sorazmernosti v EU – 19. poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leto 2011 (2013/2077(INI)) | 14 |
| 2017/C 93/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (2013/2183(INI)) | 21 |
| 2017/C 93/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o uporabi Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij (2013/2116(INI)) | 27 |
| 2017/C 93/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o pregledu stanja na področju pravosodja v EU – civilno in upravno pravosodje v državah članicah (2013/2117(INI)) | 32 |
| 2017/C 93/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o lokalnih in regionalnih posledicah razvoja pametnih omrežij (2013/2128(INI)) | 34 |
| 2017/C 93/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o prihodnosti malih kmetijskih gospodarstev (2013/2096(INI)) | 42 |
| 2017/C 93/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o integriranem trgu dostave paketov za rast elektronskega poslovanja v EU (2013/2043(INI)) | 47 |
| 2017/C 93/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o priseljenkah brez dokumentov v Evropski uniji (2013/2115(INI)) | 53 |
| 2017/C 93/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o akcijskem načrtu za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi (2013/2177(INI)) | 59 |
| | Sreda, 5. februar 2014 |
| 2017/C 93/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o zavarovanju pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek (2013/2174(INI)) | 68 |
| 2017/C 93/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o sporazumih EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej (2013/2921(RSP)) | 71 |
| 2017/C 93/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o ratifikaciji pogodbe o trgovini z orožjem (2014/2534(RSP)) | 74 |
| 2017/C 93/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 (2013/2135(INI)) | 79 |
| | Četrtek, 6. februar 2014 |
| 2017/C 93/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1337/2013 z dne 13. decembra 2013 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z navedbo države izvora ali kraja porekla za sveže, ohlajeno in zamrznjeno prašičje, ovčje, kozje in perutninsko meso (2014/2530(RSP)) | 103 |
| 2017/C 93/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah v Ukrajini (2014/2547(RSP)) | 105 |
| 2017/C 93/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah v Siriji (2014/2531(RSP)) | 108 |
| 2017/C 93/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah v Egiptu (2014/2532(RSP)) | 113 |
| 2017/C 93/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o vrhunskem srečanju EU-Rusija (2014/2533(RSP)) | 118 |
| 2017/C 93/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2013 (2013/2884(RSP)) | 122 |
| 2017/C 93/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2013 (2013/2883(RSP)) | 128 |
| 2017/C 93/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Črne gore za leto (2013/2882(RSP)) | 136 |
| 2017/C 93/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o sporočilu Komisije z naslovom Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil (2014/2511(RSP)) | 142 |
| 2017/C 93/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (2013/3002(RSP)) | 145 |
| 2017/C 93/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah na Tajskem (2014/2551(RSP)) | 147 |
| 2017/C 93/27 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o Pridnestrju (2014/2552(RSP)) | 150 |
| 2017/C 93/28 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o Bahrajnu, zlasti primeri Nabila Radžaba, Abdulhadija Al Khavadže in Ibrahima Šarifa (2014/2553(RSP)) | 154 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 4. februar 2014

2017/C 93/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o 29. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2011) (2013/2119(INI))

2

2017/C 93/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o vlogi Evropskega računskega sodišča v prihodnosti: postopek imenovanja članov Računskega sodišča: posvetovanje z Evropskim parlamentom (2012/2064(INI))

6

2017/C 93/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o ustreznosti predpisov, subsidiarnosti in sorazmernosti v EU – 19. poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leto 2011 (2013/2077(INI))

14

2017/C 93/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (2013/2183(INI))

21

2017/C 93/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o uporabi Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij (2013/2116(INI))

27

2017/C 93/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o pregledu stanja na področju pravosodja v EU – civilno in upravno pravosodje v državah članicah (2013/2117(INI))

32

2017/C 93/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o lokalnih in regionalnih posledicah razvoja pametnih omrežij (2013/2128(INI))

34

2017/C 93/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o prihodnosti malih kmetijskih gospodarstev (2013/2096(INI))

42

2017/C 93/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o integriranem trgu dostave paketov za rast elektronskega poslovanja v EU (2013/2043(INI))

47

2017/C 93/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o priseljenkah brez dokumentov v Evropski uniji (2013/2115(INI))

53

2017/C 93/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o akcijskem načrtu za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi (2013/2177(INI))

59

Sreda, 5. februar 2014

2017/C 93/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o zavarovanju pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek (2013/2174(INI))

68

2017/C 93/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o sporazumih EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej (2013/2921(RSP))

71

2017/C 93/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o ratifikaciji pogodbe o trgovini z orožjem (2014/2534(RSP))

74

2017/C 93/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 (2013/2135(INI))

79

Četrtek, 6. februar 2014

2017/C 93/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1337/2013 z dne 13. decembra 2013 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z navedbo države izvora ali kraja porekla za sveže, ohlajeno in zamrznjeno prašičje, ovčje, kozje in perutninsko meso (2014/2530(RSP))

103

2017/C 93/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah v Ukrajini (2014/2547(RSP))

105

2017/C 93/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah v Siriji (2014/2531(RSP))

108

2017/C 93/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah v Egiptu (2014/2532(RSP))

113

2017/C 93/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o vrhunskem srečanju EU-Rusija (2014/2533(RSP))

118

2017/C 93/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2013 (2013/2884(RSP))

122

2017/C 93/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2013 (2013/2883(RSP))

128

2017/C 93/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Črne gore za leto (2013/2882(RSP))

136

2017/C 93/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o sporočilu Komisije z naslovom Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil (2014/2511(RSP))

142

2017/C 93/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (2013/3002(RSP))

145

2017/C 93/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah na Tajskem (2014/2551(RSP))

147

2017/C 93/27

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o Pridnestrju (2014/2552(RSP))

150

2017/C 93/28

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o Bahrajnu, zlasti primeri Nabila Radžaba, Abdulhadija Al Khavadže in Ibrahima Šarifa (2014/2553(RSP))

154

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 4. februar 2014 |
| 2017/C 93/29 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Lare Comi (2014/2014(IMM)) | 157 |
| 2017/C 93/30 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o zahtevi za odvzem imunitete Zbigniewu Ziobru (2013/2189(IMM)) | 159 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 4. februar 2014

2017/C 93/29

Sklep Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Lare Comi (2014/2014(IMM))

157

2017/C 93/30

Sklep Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o zahtevi za odvzem imunitete Zbigniewu Ziobru (2013/2189(IMM))

159

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 4. februar 2014 |
| 2017/C 93/31 | P7_TA(2014)0047Vključitev Grenlandije v izvajanje sistema potrjevanja procesa Kimberley ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 zaradi vključitve Grenlandije v izvajanje sistema potrjevanja procesa Kimberley (COM(2013)0427 – C7-0179/2013 – 2013/0198(COD))P7_TC1-COD(2013)0198Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 zaradi vključitve Grenlandije v izvajanje sistema potrjevanja procesa Kimberley | 161 |
| 2017/C 93/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o določitvi pravil in postopkov, ki omogočajo udeležbo Grenlandije v sistemu potrjevanja procesa Kimberley (COM(2013)0429 – C7-0232/2013 – 2013/0201(CNS)) | 162 |
| 2017/C 93/33 | P7_TA(2014)0049Prehod na kreditne prenose in direktne bremenitve po vsej Uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 260/2012 v zvezi s prehodom na kreditne prenose in direktne bremenitve po vsej Uniji (COM(2013)0937 – C7-0008/2014 – 2013/0449(COD))P7_TC1-COD(2013)0449Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 260/2012 v zvezi s prehodom na kreditne prenose in direktne bremenitve v celotni Uniji | 163 |
| 2017/C 93/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da podpišejo, ratificirajo ali pristopijo k Capetownskemu sporazumu iz leta 2012 o izvajanju določb Protokola iz Torremolinosa iz leta 1993, ki se nanaša na Mednarodno konvencijo iz Torremolinosa o varnosti ribiških plovil iz leta 1977 (13408/2013 – C7-0389/2013 – 2013/0020(NLE)) | 164 |
| 2017/C 93/35 | P7_TA(2014)0054Spodbujanje prostega gibanja s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju prostega gibanja državljanov in podjetij s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin v Evropski uniji in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (COM(2013)0228 – C7-0111/2013 – 2013/0119(COD))P7_TC1-COD(2013)0119Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju prostega gibanja državljanov in podjetij s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin v Evropski uniji ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 | 165 |
| 2017/C 93/36 | P7_TA(2014)0055Razvrščanje, označevanje in pakiranje snovi ter zmesi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 92/58/EGS, 92/85/EGS, 94/33/ES, 98/24/ES ter Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (COM(2013)0102 – C7-0047/2013 – 2013/0062(COD))P7_TC1-COD(2013)0062Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 92/58/EGS, 92/85/EGS, 94/33/ES, 98/24/ES ter Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi | 239 |
| 2017/C 93/37 | P7_TA(2014)0056Avtorske in sorodne pravice ter izdajanje večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu (COM(2012)0372 – C7-0183/2012 – 2012/0180(COD))P7_TC1-COD(2012)0180Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o kolektivnem upravljanju avtorske in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu | 240 |
| 2017/C 93/38 | P7_TA(2014)0057Kazenske sankcije za trgovanje na podlagi notranjih informacij in tržno manipulacijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih sankcijah za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo (COM(2011)0654 – C7-0358/2011 – 2011/0297(COD))P7_TC1-COD(2011)0297Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (direktiva o zlorabi trga) | 241 |
| 2017/C 93/39 | P7_TA(2014)0058Investicijski projekti na področju energetske infrastrukture ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 (COM(2013)0153 – C7-0075/2013 – 2013/0082(COD))P7_TC1-COD(2013)0082Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji, nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96 | 242 |
| 2017/C 93/40 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o imenovanju Klausa Heinerja Lehneja za člana Računskega sodišča (C7-0423/2013 – 2013/0813(NLE)) | 243 |
| | Sreda, 5. februar 2014 |
| 2017/C 93/41 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu (D029683/02 – 2014/2500(RPS)) | 244 |
| 2017/C 93/42 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (C(2013)9651 – 2014/2508(DEA)) | 245 |
| 2017/C 93/43 | P7_TA(2014)0072Pogoji za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi sezonskega dela ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi sezonskega dela (COM(2010)0379 – C7-0180/2010 – 2010/0210(COD))P7_TC1-COD(2010)0210Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev | 246 |
| 2017/C 93/44 | P7_TA(2014)0073Uvoz atlantskega veleokega tuna ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 827/2004 o prepovedi uvoza atlantskega veleokega tuna (Thunnus obesus) s poreklom iz Bolivije, Kambodže, Ekvatorialne Gvineje, Gruzije in Sierre Leone in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1036/2001 (COM(2013)0185 – C7-0091/2013 – 2013/0097(COD))P7_TC1-COD(2013)0097Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 827/2004 o prepovedi uvoza atlantskega veleokega tuna (Thunnus obesus) s poreklom iz Bolivije, Kambodže, Ekvatorialne Gvineje, Gruzije in Sierre Leone in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1036/2001 | 247 |
| 2017/C 93/45 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, v imenu Evropske unije (11871/2013 – C7-0484/2013 – 2013/0216(NLE)) | 248 |
| 2017/C 93/46 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (12274/2013 – C7-0237/2013 – 2011/0410(CNS)) | 249 |
| 2017/C 93/47 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu Evropske centralne banke za imenovanje podpredsednice Nadzornega odbora Evropske centralne banke (N7-0003/2014 – C7-0017/2014 – 2014/0900(NLE)) | 258 |
| 2017/C 93/48 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava (12418/2012 – C7-0146/2013 – 2012/0127(NLE)) | 259 |
| 2017/C 93/49 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic za ratifikacijo pogodbe o trgovini z orožjem v interesu Evropske unije (12178/2013 – C7-0233/2013 – 2013/0225(NLE)) | 260 |
| 2017/C 93/50 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 5. februarja 2014 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, in Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (COM(2013)0192 – C7-0097/2013 – 2013/0103(COD)) | 261 |
| 2017/C 93/51 | P7_TA(2014)0083Skladnost s pravili skupne ribiške politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (COM(2013)0009 – C7-0019/2013 – 2013/0007(COD))P7_TC1-COD(2013)0007Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike | 297 |
| 2017/C 93/52 | P7_TA(2014)0084Oprema in zaščitni sistemi, namenjeni za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z opremo in zaščitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah (Prenovitev) (COM(2011)0772 – C7-0426/2011 – 2011/0356(COD))P7_TC1-COD(2011)0356Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z opremo in zaščitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah (prenovitev) | 320 |
| 2017/C 93/53 | P7_TA(2014)0085Eksplozivi za civilno uporabo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z dostopnostjo eksplozivov za civilno uporabo na trgu in njihovim nadzorom (prenovitev) (COM(2011)0771 – C7-0423/2011 – 2011/0349(COD))P7_TC1-COD(2011)0349Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti eksplozivov za civilno uporabo na trgu in njihovim nadzorom (prenovitev) | 322 |
| 2017/C 93/54 | P7_TA(2014)0086Neavtomatske tehtnice ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti neavtomatskih tehtnic na trgu (prenovitev) (COM(2011)0766 – C7-0430/2011 – 2011/0352(COD))P7_TC1-COD(2011)0352Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti neavtomatskih tehtnic na trgu (prenovitev) | 324 |
| 2017/C 93/55 | P7_TA(2014)0087Elektromagnetna združljivost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (prenovitev) (COM(2011)0765 – C7-0429/2011 – 2011/0351(COD))P7_TC1-COD(2011)0351Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (prenovitev) | 326 |
| 2017/C 93/56 | P7_TA(2014)0088Električna oprema, konstruirana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zakonodaje držav članic v zvezi z dostopnostjo na trgu električne opreme, konstruirane za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (prenovitev) (COM(2011)0773 – C7-0427/2011 – 2011/0357(COD))P7_TC1-COD(2011)0357Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti na trgu električne opreme, ki je načrtovana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (prenovitev) | 328 |
| 2017/C 93/57 | P7_TA(2014)0089Dvigala in varnostni sestavni deli za dvigala ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti dvigal in varnostnih sestavnih delov za dvigala na trgu(prenovitev) (COM(2011)0770 – C7-0421/2011 – 2011/0354(COD))P7_TC1-COD(2011)0354Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaje držav članic v zvezi z dvigali in varnostnimi komponentami za dvigala (prenovitev) | 330 |
| 2017/C 93/58 | P7_TA(2014)0090Enostavne tlačne posode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti enostavnih tlačnih posod na trgu (prenovitev) (COM(2011)0768 – C7-0428/2011 – 2011/0350(COD))P7_TC1-COD(2011)0350Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti enostavnih tlačnih posod na trgu (prenovitev) | 332 |
| 2017/C 93/59 | P7_TA(2014)0091Merilni instrumenti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti merilnih instrumentov na trgu (prenovitev) (COM(2011)0769 – C7-0422/2011 – 2011/0353(COD))P7_TC1-COD(2011)0353Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo merilnih instrumentov na trgu (prenovitev) | 334 |
| 2017/C 93/60 | P7_TA(2014)0092Odškodnina in pomoč potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 261/2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter Uredbe (ES) št. 2027/97 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage (COM(2013)0130 – C7-0066/2013 – 2013/0072(COD))P7_TC1-COD(2013)0072Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 261/2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter Uredbe (ES) št. 2027/97 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage (
  1
  ) | 336 |
| 2017/C 93/61 | P7_TA(2014)0093Postopki v primeru insolventnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti (COM(2012)0744 – C7-0413/2012 – 2012/0360(COD))P7_TC1-COD(2012)0360Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti | 366 |
| | Četrtek, 6. februar 2014 |
| 2017/C 93/62 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 6. februarja 2014 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in nekaterih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje bank ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2013)0520 – C7-0223/2013 – 2013/0253(COD)) | 389 |
| 2017/C 93/63 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014, da ne nasprotuje osnutku Uredbe Komisije št. .../.... o spremembi Uredbe (EU) št. 1031/2010 zlasti zaradi določitve količine pravic do emisije toplogrednih plinov, ki se bodo prodajale na dražbi med letoma 2013 in 2020 (D031326/02 – 2014/2523(RPS)) | 441 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 4. februar 2014

2017/C 93/31

P7_TA(2014)0047Vključitev Grenlandije v izvajanje sistema potrjevanja procesa Kimberley ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 zaradi vključitve Grenlandije v izvajanje sistema potrjevanja procesa Kimberley (COM(2013)0427 – C7-0179/2013 – 2013/0198(COD))P7_TC1-COD(2013)0198Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 zaradi vključitve Grenlandije v izvajanje sistema potrjevanja procesa Kimberley

161

2017/C 93/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o določitvi pravil in postopkov, ki omogočajo udeležbo Grenlandije v sistemu potrjevanja procesa Kimberley (COM(2013)0429 – C7-0232/2013 – 2013/0201(CNS))

162

2017/C 93/33

P7_TA(2014)0049Prehod na kreditne prenose in direktne bremenitve po vsej Uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 260/2012 v zvezi s prehodom na kreditne prenose in direktne bremenitve po vsej Uniji (COM(2013)0937 – C7-0008/2014 – 2013/0449(COD))P7_TC1-COD(2013)0449Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 260/2012 v zvezi s prehodom na kreditne prenose in direktne bremenitve v celotni Uniji

163

2017/C 93/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da podpišejo, ratificirajo ali pristopijo k Capetownskemu sporazumu iz leta 2012 o izvajanju določb Protokola iz Torremolinosa iz leta 1993, ki se nanaša na Mednarodno konvencijo iz Torremolinosa o varnosti ribiških plovil iz leta 1977 (13408/2013 – C7-0389/2013 – 2013/0020(NLE))

164

2017/C 93/35

P7_TA(2014)0054Spodbujanje prostega gibanja s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju prostega gibanja državljanov in podjetij s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin v Evropski uniji in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (COM(2013)0228 – C7-0111/2013 – 2013/0119(COD))P7_TC1-COD(2013)0119Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju prostega gibanja državljanov in podjetij s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin v Evropski uniji ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012

165

2017/C 93/36

P7_TA(2014)0055Razvrščanje, označevanje in pakiranje snovi ter zmesi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 92/58/EGS, 92/85/EGS, 94/33/ES, 98/24/ES ter Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (COM(2013)0102 – C7-0047/2013 – 2013/0062(COD))P7_TC1-COD(2013)0062Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 92/58/EGS, 92/85/EGS, 94/33/ES, 98/24/ES ter Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi

239

2017/C 93/37

P7_TA(2014)0056Avtorske in sorodne pravice ter izdajanje večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu (COM(2012)0372 – C7-0183/2012 – 2012/0180(COD))P7_TC1-COD(2012)0180Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o kolektivnem upravljanju avtorske in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu

240

2017/C 93/38

P7_TA(2014)0057Kazenske sankcije za trgovanje na podlagi notranjih informacij in tržno manipulacijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih sankcijah za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo (COM(2011)0654 – C7-0358/2011 – 2011/0297(COD))P7_TC1-COD(2011)0297Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (direktiva o zlorabi trga)

241

2017/C 93/39

P7_TA(2014)0058Investicijski projekti na področju energetske infrastrukture ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 (COM(2013)0153 – C7-0075/2013 – 2013/0082(COD))P7_TC1-COD(2013)0082Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji, nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96

242

2017/C 93/40

Sklep Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o imenovanju Klausa Heinerja Lehneja za člana Računskega sodišča (C7-0423/2013 – 2013/0813(NLE))

243

Sreda, 5. februar 2014

2017/C 93/41

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu (D029683/02 – 2014/2500(RPS))

244

2017/C 93/42

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (C(2013)9651 – 2014/2508(DEA))

245

2017/C 93/43

P7_TA(2014)0072Pogoji za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi sezonskega dela ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi sezonskega dela (COM(2010)0379 – C7-0180/2010 – 2010/0210(COD))P7_TC1-COD(2010)0210Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev

246

2017/C 93/44

P7_TA(2014)0073Uvoz atlantskega veleokega tuna ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 827/2004 o prepovedi uvoza atlantskega veleokega tuna (Thunnus obesus) s poreklom iz Bolivije, Kambodže, Ekvatorialne Gvineje, Gruzije in Sierre Leone in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1036/2001 (COM(2013)0185 – C7-0091/2013 – 2013/0097(COD))P7_TC1-COD(2013)0097Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 827/2004 o prepovedi uvoza atlantskega veleokega tuna (Thunnus obesus) s poreklom iz Bolivije, Kambodže, Ekvatorialne Gvineje, Gruzije in Sierre Leone in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1036/2001

Thunnus obesus

247

2017/C 93/45

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, v imenu Evropske unije (11871/2013 – C7-0484/2013 – 2013/0216(NLE))

248

2017/C 93/46

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (12274/2013 – C7-0237/2013 – 2011/0410(CNS))

249

2017/C 93/47

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu Evropske centralne banke za imenovanje podpredsednice Nadzornega odbora Evropske centralne banke (N7-0003/2014 – C7-0017/2014 – 2014/0900(NLE))

258

2017/C 93/48

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava (12418/2012 – C7-0146/2013 – 2012/0127(NLE))

259

2017/C 93/49

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic za ratifikacijo pogodbe o trgovini z orožjem v interesu Evropske unije (12178/2013 – C7-0233/2013 – 2013/0225(NLE))

260

2017/C 93/50

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 5. februarja 2014 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, in Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (COM(2013)0192 – C7-0097/2013 – 2013/0103(COD))

261

2017/C 93/51

P7_TA(2014)0083Skladnost s pravili skupne ribiške politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (COM(2013)0009 – C7-0019/2013 – 2013/0007(COD))P7_TC1-COD(2013)0007Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike

297

2017/C 93/52

P7_TA(2014)0084Oprema in zaščitni sistemi, namenjeni za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z opremo in zaščitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah (Prenovitev) (COM(2011)0772 – C7-0426/2011 – 2011/0356(COD))P7_TC1-COD(2011)0356Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z opremo in zaščitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah (prenovitev)

320

2017/C 93/53

P7_TA(2014)0085Eksplozivi za civilno uporabo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z dostopnostjo eksplozivov za civilno uporabo na trgu in njihovim nadzorom (prenovitev) (COM(2011)0771 – C7-0423/2011 – 2011/0349(COD))P7_TC1-COD(2011)0349Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti eksplozivov za civilno uporabo na trgu in njihovim nadzorom (prenovitev)

322

2017/C 93/54

P7_TA(2014)0086Neavtomatske tehtnice ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti neavtomatskih tehtnic na trgu (prenovitev) (COM(2011)0766 – C7-0430/2011 – 2011/0352(COD))P7_TC1-COD(2011)0352Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti neavtomatskih tehtnic na trgu (prenovitev)

324

2017/C 93/55

P7_TA(2014)0087Elektromagnetna združljivost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (prenovitev) (COM(2011)0765 – C7-0429/2011 – 2011/0351(COD))P7_TC1-COD(2011)0351Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (prenovitev)

326

2017/C 93/56

P7_TA(2014)0088Električna oprema, konstruirana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zakonodaje držav članic v zvezi z dostopnostjo na trgu električne opreme, konstruirane za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (prenovitev) (COM(2011)0773 – C7-0427/2011 – 2011/0357(COD))P7_TC1-COD(2011)0357Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti na trgu električne opreme, ki je načrtovana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (prenovitev)

328

2017/C 93/57

P7_TA(2014)0089Dvigala in varnostni sestavni deli za dvigala ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti dvigal in varnostnih sestavnih delov za dvigala na trgu(prenovitev) (COM(2011)0770 – C7-0421/2011 – 2011/0354(COD))P7_TC1-COD(2011)0354Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaje držav članic v zvezi z dvigali in varnostnimi komponentami za dvigala (prenovitev)

330

2017/C 93/58

P7_TA(2014)0090Enostavne tlačne posode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti enostavnih tlačnih posod na trgu (prenovitev) (COM(2011)0768 – C7-0428/2011 – 2011/0350(COD))P7_TC1-COD(2011)0350Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti enostavnih tlačnih posod na trgu (prenovitev)

332

2017/C 93/59

P7_TA(2014)0091Merilni instrumenti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti merilnih instrumentov na trgu (prenovitev) (COM(2011)0769 – C7-0422/2011 – 2011/0353(COD))P7_TC1-COD(2011)0353Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo merilnih instrumentov na trgu (prenovitev)

334

2017/C 93/60

P7_TA(2014)0092Odškodnina in pomoč potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 261/2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter Uredbe (ES) št. 2027/97 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage (COM(2013)0130 – C7-0066/2013 – 2013/0072(COD))P7_TC1-COD(2013)0072Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 261/2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter Uredbe (ES) št. 2027/97 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage (
  1
  )

1

336

2017/C 93/61

P7_TA(2014)0093Postopki v primeru insolventnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti (COM(2012)0744 – C7-0413/2012 – 2012/0360(COD))P7_TC1-COD(2012)0360Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti

366

Četrtek, 6. februar 2014

2017/C 93/62

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 6. februarja 2014 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in nekaterih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje bank ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2013)0520 – C7-0223/2013 – 2013/0253(COD))

389

2017/C 93/63

Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014, da ne nasprotuje osnutku Uredbe Komisije št. .../.... o spremembi Uredbe (EU) št. 1031/2010 zlasti zaradi določitve količine pravic do emisije toplogrednih plinov, ki se bodo prodajale na dražbi med letoma 2013 in 2020 (D031326/02 – 2014/2523(RPS))

441

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

24.3.2017

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2013–2014

Seje: 3.–6. februar 2014

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 30, 29.1.2015
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 4. februar 2014

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/2

---

P7_TA(2014)0051

29. letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU (2011)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o 29. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2011) (2013/2119(INI))

(2017/C 093/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju 29. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2011) (COM(2012)0714), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 29. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2011) (COM(2012)0714),

| — | ob upoštevanju ocenjevalnega poročila Komisije o sistemu EU Pilot (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnega poročila Komisije o sistemu EU Pilot (COM(2010)0070),

| — | ob upoštevanju drugega ocenjevalnega poročila Komisije o sistemu EU Pilot (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega ocenjevalnega poročila Komisije o sistemu EU Pilot (COM(2011)0930),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. septembra 2007 z naslovom „Evropa rezultatov – uporaba prava Skupnosti“ (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. septembra 2007 z naslovom „Evropa rezultatov – uporaba prava Skupnosti“ (COM(2007)0502),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (COM(2002)0141),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. aprila 2012 z naslovom „Posodobitev načina urejanja odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Unije“ (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. aprila 2012 z naslovom „Posodobitev načina urejanja odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Unije“ (COM(2012)0154),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o 27. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2009) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o 27. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2009) (1),

| — | ob upoštevanju mnenja pravne službe Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2013 o dostopu do informacij o zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev, v okviru sistema EU Pilot in letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja pravne službe Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2013 o dostopu do informacij o zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev, v okviru sistema EU Pilot in letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU,

| — | ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih 29. letnemu poročilu o spremljanju uporabe prava EU (SWD(2012)0399 in SWD(2012)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih 29. letnemu poročilu o spremljanju uporabe prava EU (SWD(2012)0399 in SWD(2012)0400),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije (A7-0055/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije (A7-0055/2014),

| A. | ker je Lizbonska pogodba uvedla številne nove pravne podlage, katerih namen je olajšati izvajanje, uporabo in izvrševanje prava EU; |
| --- | --- |

A.

ker je Lizbonska pogodba uvedla številne nove pravne podlage, katerih namen je olajšati izvajanje, uporabo in izvrševanje prava EU;

| B. | ker člen 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah opredeljuje pravico do dobrega upravljanja kot pravico vsakogar, da institucije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku; |
| --- | --- |

B.

ker člen 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah opredeljuje pravico do dobrega upravljanja kot pravico vsakogar, da institucije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku;

| C. | ker v skladu s členom 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava, |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava,

| D. | ker pravna služba Evropskega parlamenta meni, da EU Pilot – spletna platforma, ki jo države članice in Komisija uporabljajo za razjasnitev dejanskega stanja in pravnega okvira v zvezi s težavami, ki nastajajo pri uporabi prava EU, nima nobenega pravnega statusa, in ker mora Komisija na podlagi Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo Parlamentu dati na razpolago strnjene informacije v zvezi z vsemi postopki za ugotavljanje kršitev od uradnega opomina, tudi za vsak primer posebej, pri čemer lahko v okviru sistema EU Pilot zavrne le dostop do osebnih podatkov; |
| --- | --- |

D.

ker pravna služba Evropskega parlamenta meni, da EU Pilot – spletna platforma, ki jo države članice in Komisija uporabljajo za razjasnitev dejanskega stanja in pravnega okvira v zvezi s težavami, ki nastajajo pri uporabi prava EU, nima nobenega pravnega statusa, in ker mora Komisija na podlagi Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo Parlamentu dati na razpolago strnjene informacije v zvezi z vsemi postopki za ugotavljanje kršitev od uradnega opomina, tudi za vsak primer posebej, pri čemer lahko v okviru sistema EU Pilot zavrne le dostop do osebnih podatkov;

| 1. | ponavlja svoje stališče, da člen 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) opredeljuje temeljno vlogo Komisije kot „varuhinje Pogodb“; v tem okviru ugotavlja, da sta pristojnost in dolžnost Komisije, da nadzoruje uporabo prava EU ter da med drugim začne postopek za ugotavljanje kršitev zoper državo članico, ki ni izpolnila obveznosti na podlagi Pogodb (2), temelj pravnega reda Unije in sta kot taki skladni s konceptom Unije, ki temelji na načelu pravne države; |
| --- | --- |

1.

ponavlja svoje stališče, da člen 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) opredeljuje temeljno vlogo Komisije kot „varuhinje Pogodb“; v tem okviru ugotavlja, da sta pristojnost in dolžnost Komisije, da nadzoruje uporabo prava EU ter da med drugim začne postopek za ugotavljanje kršitev zoper državo članico, ki ni izpolnila obveznosti na podlagi Pogodb (2), temelj pravnega reda Unije in sta kot taki skladni s konceptom Unije, ki temelji na načelu pravne države;

| 2. | ugotavlja, da iz letnega poročila Komisije (3) izhaja, da se je število novih postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je ta začela v zadnjih letih, zmanjšalo, in sicer z 2 900 takih postopkov leta 2009 na 2 100 leta 2010 in na 1 775 leta 2011; nadalje ugotavlja, da iz letnega poročila izhaja še, da se v zadnjih letih povečuje število postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa (1 185 leta 2011, 855 leta 2010 in 531 leta 2009), in da so štiri politična področja, na katerih je bilo zabeleženih največ kršitev, okolje (17 %), notranji trg (15 %), promet (15 %) in davki (12 %); |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da iz letnega poročila Komisije (3) izhaja, da se je število novih postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je ta začela v zadnjih letih, zmanjšalo, in sicer z 2 900 takih postopkov leta 2009 na 2 100 leta 2010 in na 1 775 leta 2011; nadalje ugotavlja, da iz letnega poročila izhaja še, da se v zadnjih letih povečuje število postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa (1 185 leta 2011, 855 leta 2010 in 531 leta 2009), in da so štiri politična področja, na katerih je bilo zabeleženih največ kršitev, okolje (17 %), notranji trg (15 %), promet (15 %) in davki (12 %);

| 3. | je seznanjen z upadom deleža primerov kršitev, ki so bili zaključeni, preden so bili predloženi Sodišču Evropske unije (60,4 % leta 2011 v primerjavi z 88 % leta 2010); meni, da je bistvenega pomena, da se ukrepi držav članic še naprej pozorno spremljajo, pri čemer je treba upoštevati, da se nekatere peticije, naslovljene na Parlament, in pritožbe, naslovljene na Komisijo, nanašajo na težave, ki ne izginejo niti potem, ko se zadeva zaključi; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z upadom deleža primerov kršitev, ki so bili zaključeni, preden so bili predloženi Sodišču Evropske unije (60,4 % leta 2011 v primerjavi z 88 % leta 2010); meni, da je bistvenega pomena, da se ukrepi držav članic še naprej pozorno spremljajo, pri čemer je treba upoštevati, da se nekatere peticije, naslovljene na Parlament, in pritožbe, naslovljene na Komisijo, nanašajo na težave, ki ne izginejo niti potem, ko se zadeva zaključi;

| 4. | ugotavlja, da je bilo skupno zaključenih 399 postopkov za ugotavljanje kršitev, ker so države članice dokazale, da spoštujejo pravo EU, pri čemer so vložile veliko naporov v to, da se kršitve odpravijo brez sodnih postopkov; ugotavlja tudi, da je Sodišče leta 2011 izdalo 62 sodb v skladu s členom 258 PDEU, od katerih jih je bilo 53 (85 %) v korist Komisije; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je bilo skupno zaključenih 399 postopkov za ugotavljanje kršitev, ker so države članice dokazale, da spoštujejo pravo EU, pri čemer so vložile veliko naporov v to, da se kršitve odpravijo brez sodnih postopkov; ugotavlja tudi, da je Sodišče leta 2011 izdalo 62 sodb v skladu s členom 258 PDEU, od katerih jih je bilo 53 (85 %) v korist Komisije;

| 5. | je zaskrbljen nad stalnim naraščanjem števila kršitev zaradi poznega prenosa s strani držav članic, saj je bilo ob koncu leta 2011 še vedno odprtih kar 763 primerov poznega prenosa, kar je za 60 % več kot prejšnje leto; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen nad stalnim naraščanjem števila kršitev zaradi poznega prenosa s strani držav članic, saj je bilo ob koncu leta 2011 še vedno odprtih kar 763 primerov poznega prenosa, kar je za 60 % več kot prejšnje leto;

| 6. | ugotavlja, da je Komisija prvo zadevo v zvezi z poznim prenosom, v kateri je zahtevala finančne sankcije v skladu s členom 260(3) PDEU, predložila Sodišču proti koncu leta 2011; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je Komisija prvo zadevo v zvezi z poznim prenosom, v kateri je zahtevala finančne sankcije v skladu s členom 260(3) PDEU, predložila Sodišču proti koncu leta 2011;

| 7. | vendar kljub vsemu meni, da ti statistični podatki ne dajejo točne slike o dejanskem primanjkljaju na področju skladnosti s pravom EU, temveč predstavljajo le najresnejše kršitve ali pritožbe najglasnejših posameznikov ali subjektov; ugotavlja, da Komisija trenutno nima niti politike niti sredstev, s katerimi bi lahko sistematično opredeljevala in preganjala vse primere neizvajanja (4); |
| --- | --- |

7.

vendar kljub vsemu meni, da ti statistični podatki ne dajejo točne slike o dejanskem primanjkljaju na področju skladnosti s pravom EU, temveč predstavljajo le najresnejše kršitve ali pritožbe najglasnejših posameznikov ali subjektov; ugotavlja, da Komisija trenutno nima niti politike niti sredstev, s katerimi bi lahko sistematično opredeljevala in preganjala vse primere neizvajanja (4);

| 8. | opozarja na dejstvo, da je dogovor med institucijami EU o izjavah, ki določajo odnos med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos („korelacijske tabele“), začel veljati 1. novembra 2011, zato v tem letnem poročilu ni bilo mogoče oceniti njegovega izvajanja; |
| --- | --- |

8.

opozarja na dejstvo, da je dogovor med institucijami EU o izjavah, ki določajo odnos med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos („korelacijske tabele“), začel veljati 1. novembra 2011, zato v tem letnem poročilu ni bilo mogoče oceniti njegovega izvajanja;

| 9. | pričakuje, da bo Komisija začetni pregled teh izjav pripravila do 1. novembra 2014, kot je obljubila v svojem letnem poročilu; |
| --- | --- |

9.

pričakuje, da bo Komisija začetni pregled teh izjav pripravila do 1. novembra 2014, kot je obljubila v svojem letnem poročilu;

| 10. | meni, da bi morala Komisija v zvezi z delovanjem postopkov za ugotavljanje kršitev po členih 258 in 260 PDEU zagotoviti enako obravnavo peticij, ki so naslovljene na Parlament, in pritožb, ki so naslovljene na Komisijo; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morala Komisija v zvezi z delovanjem postopkov za ugotavljanje kršitev po členih 258 in 260 PDEU zagotoviti enako obravnavo peticij, ki so naslovljene na Parlament, in pritožb, ki so naslovljene na Komisijo;

| 11. | poudarja, da se peticije, ki so jih vložili državljani EU, nanašajo na kršitve prava EU, zlasti na področju temeljnih pravic, okolja, notranjega trga in lastninskih pravic; meni, da te peticije pričajo o tem, da sta nepopoln prenos prava EU ali njegova napačna uporaba še vedno pogosta in razširjena pojava; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da se peticije, ki so jih vložili državljani EU, nanašajo na kršitve prava EU, zlasti na področju temeljnih pravic, okolja, notranjega trga in lastninskih pravic; meni, da te peticije pričajo o tem, da sta nepopoln prenos prava EU ali njegova napačna uporaba še vedno pogosta in razširjena pojava;

| 12. | poziva Komisijo, naj skladnost s pravom EU obravnava kot resnično prednostno politično nalogo, ki jo je treba izvajati v sodelovanju s Parlamentom, katerega dolžnost je (a) zagotavljati politično odgovornost Komisije in (b) si kot sozakonodajalec zagotavljati polno obveščenost, da lahko tako ves čas izboljšuje svoje zakonodajno delo; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj skladnost s pravom EU obravnava kot resnično prednostno politično nalogo, ki jo je treba izvajati v sodelovanju s Parlamentom, katerega dolžnost je (a) zagotavljati politično odgovornost Komisije in (b) si kot sozakonodajalec zagotavljati polno obveščenost, da lahko tako ves čas izboljšuje svoje zakonodajno delo;

| 13. | ugotavlja, da je treba v postopkih za obravnavanje pritožb sistematično uporabljati orodja za spodbujanje skladnosti in izvajati pravico do nadzora, ki jo ima Evropski parlament; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je treba v postopkih za obravnavanje pritožb sistematično uporabljati orodja za spodbujanje skladnosti in izvajati pravico do nadzora, ki jo ima Evropski parlament;

| 14. | ugotavlja, da je postopek za ugotavljanje kršitev sestavljen iz dveh faz: upravnega postopka (preiskava) in sodnega postopka pred Sodiščem; ugotavlja, da Komisija priznava, da „državljani, podjetja in organizacije zainteresiranih strani [pomembno prispevajo], s tem ko poročajo o pomanjkljivostih pri prenosu in/ali uporabi prava EU s strani organov držav članic“; dalje še ugotavlja, da se nato „ugotovljene težave [...] obravnavajo v okviru dvostranskih pogovorov med Komisijo in zadevno državo članico, da bi se, kolikor je to mogoče, odpravile z uporabo platforme EU Pilot“ (5); |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je postopek za ugotavljanje kršitev sestavljen iz dveh faz: upravnega postopka (preiskava) in sodnega postopka pred Sodiščem; ugotavlja, da Komisija priznava, da „državljani, podjetja in organizacije zainteresiranih strani [pomembno prispevajo], s tem ko poročajo o pomanjkljivostih pri prenosu in/ali uporabi prava EU s strani organov držav članic“; dalje še ugotavlja, da se nato „ugotovljene težave [...] obravnavajo v okviru dvostranskih pogovorov med Komisijo in zadevno državo članico, da bi se, kolikor je to mogoče, odpravile z uporabo platforme EU Pilot“ (5);

| 15. | v zvezi s tem ugotavlja, da je EU Pilot opredeljen kot platforma za „dvostranske razprave med Komisijo in državami članicami“ (6), ki „nima nobenega pravnega statusa, ampak je le delovno orodje v okviru upravne avtonomije Komisije“ (7) v postopku v zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

15.

v zvezi s tem ugotavlja, da je EU Pilot opredeljen kot platforma za „dvostranske razprave med Komisijo in državami članicami“ (6), ki „nima nobenega pravnega statusa, ampak je le delovno orodje v okviru upravne avtonomije Komisije“ (7) v postopku v zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev;

| 16. | obžaluje, da EU Pilot nima pravnega statusa, in meni, da „je mogoče legitimnost zagotoviti le tako, da se omogočita preglednost ter udeležba pritožnikov in Evropskega parlamenta v okviru platforme EU Pilot, zakonitost pa je mogoče zagotoviti s čimprejšnjim sprejetjem pravno zavezujočega akta, ki bo vključeval pravila v zvezi s celotnim postopkom v zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev, in postopkom za ugotavljanje kršitev“, kot je navedeno v nedavni študiji Parlamenta (8); meni, da bi moral tak pravno zavezujoč akt razjasniti zakonite pravice in obveznosti posameznih pritožnikov in Komisije ter da bi si moral hkrati prizadevati za to, da se omogoči čim večja udeležba pritožnikov v platformi EU Pilot, vsaj z zagotovitvijo, da so ti obveščeni o različnih fazah postopka; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da EU Pilot nima pravnega statusa, in meni, da „je mogoče legitimnost zagotoviti le tako, da se omogočita preglednost ter udeležba pritožnikov in Evropskega parlamenta v okviru platforme EU Pilot, zakonitost pa je mogoče zagotoviti s čimprejšnjim sprejetjem pravno zavezujočega akta, ki bo vključeval pravila v zvezi s celotnim postopkom v zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev, in postopkom za ugotavljanje kršitev“, kot je navedeno v nedavni študiji Parlamenta (8); meni, da bi moral tak pravno zavezujoč akt razjasniti zakonite pravice in obveznosti posameznih pritožnikov in Komisije ter da bi si moral hkrati prizadevati za to, da se omogoči čim večja udeležba pritožnikov v platformi EU Pilot, vsaj z zagotovitvijo, da so ti obveščeni o različnih fazah postopka;

| 17. | s tem v zvezi obžaluje, da niso bili sprejeti nadaljnji ukrepi v zvezi z njegovimi predhodnimi resolucijami, zlasti v zvezi s pozivom k sprejetju zavezujočih pravil v obliki uredbe na podlagi člena 298 PDEU, ki bi določala različne vidike postopka za ugotavljanje kršitev in postopka v zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev – vključno z obveščanjem, zavezujočimi roki, pravico do zaslišanja, obveznostjo navedbe razlogov ter pravico vsakega posameznika, da dostopa do svojega spisa – da bi se tako okrepile pravice državljanov in zagotovila preglednost; |
| --- | --- |

17.

s tem v zvezi obžaluje, da niso bili sprejeti nadaljnji ukrepi v zvezi z njegovimi predhodnimi resolucijami, zlasti v zvezi s pozivom k sprejetju zavezujočih pravil v obliki uredbe na podlagi člena 298 PDEU, ki bi določala različne vidike postopka za ugotavljanje kršitev in postopka v zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev – vključno z obveščanjem, zavezujočimi roki, pravico do zaslišanja, obveznostjo navedbe razlogov ter pravico vsakega posameznika, da dostopa do svojega spisa – da bi se tako okrepile pravice državljanov in zagotovila preglednost;

| 18. | meni, da je treba, kar zadeva preglednost v odnosu do pritožnikov, izboljšati izvajanje platforme EU Pilot; zahteva dostop do zbirke podatkov, v kateri so zbrane vse pritožbe, da bo lahko izvajal svojo pristojnost nadzora vloge Komisije kot varuhinje pogodb; |
| --- | --- |

18.

meni, da je treba, kar zadeva preglednost v odnosu do pritožnikov, izboljšati izvajanje platforme EU Pilot; zahteva dostop do zbirke podatkov, v kateri so zbrane vse pritožbe, da bo lahko izvajal svojo pristojnost nadzora vloge Komisije kot varuhinje pogodb;

| 19. | poudarja pomen dobre upravne prakse in poziva k uvedbi „postopkovnih pravil“ v obliki uredbe, katere pravna podlaga je člen 298 PDEU in ki določa različne vidike postopka za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen dobre upravne prakse in poziva k uvedbi „postopkovnih pravil“ v obliki uredbe, katere pravna podlaga je člen 298 PDEU in ki določa različne vidike postopka za ugotavljanje kršitev;

| 20. | zato še enkrat poziva Komisijo, naj predlaga zavezujoča pravila v obliki uredbe na novi pravni podlagi, ki jo omogoča člen 298 PDEU, da bi tako zagotovili polno spoštovanje pravice državljanov do dobrega upravljanja, kot je določena v členu 41 Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

20.

zato še enkrat poziva Komisijo, naj predlaga zavezujoča pravila v obliki uredbe na novi pravni podlagi, ki jo omogoča člen 298 PDEU, da bi tako zagotovili polno spoštovanje pravice državljanov do dobrega upravljanja, kot je določena v členu 41 Listine o temeljnih pravicah;

| 21. | opozarja, da se v revidiranem okvirnem sporazumu o odnosih s Parlamentom Komisija zavezuje, da bo dala „Parlamentu na razpolago strnjene informacije v zvezi z vsemi postopki [za ugotavljanje kršitev] od uradnega opomina [...], pa tudi podatke o vprašanjih, ki so povezana s postopkom o [za ugotavljanje kršitev], če Parlament to zahteva“, ter pričakuje, da se bo ta določba dobroverno uporabljala v praksi; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da se v revidiranem okvirnem sporazumu o odnosih s Parlamentom Komisija zavezuje, da bo dala „Parlamentu na razpolago strnjene informacije v zvezi z vsemi postopki [za ugotavljanje kršitev] od uradnega opomina [...], pa tudi podatke o vprašanjih, ki so povezana s postopkom o [za ugotavljanje kršitev], če Parlament to zahteva“, ter pričakuje, da se bo ta določba dobroverno uporabljala v praksi;

| 22. | zato ponavlja, da ima Parlament pravico prejeti „podrobne informacije o posebnih aktih ali določbah, pri katerih so nastale težave pri prenosu, in o številu pritožb za posebne akte ali določbe“ (9) ter da „lahko Komisija Evropskemu parlamentu sicer zavrne dostop do osebnih podatkov iz zbirke podatkov sistema EU Pilot“, vendar lahko Parlament „zahteva informacije v anonimni obliki, da se tako v celoti seznani z vsemi ustreznimi vidiki izvajanja in uporabe prava Unije“ (10); |
| --- | --- |

22.

zato ponavlja, da ima Parlament pravico prejeti „podrobne informacije o posebnih aktih ali določbah, pri katerih so nastale težave pri prenosu, in o številu pritožb za posebne akte ali določbe“ (9) ter da „lahko Komisija Evropskemu parlamentu sicer zavrne dostop do osebnih podatkov iz zbirke podatkov sistema EU Pilot“, vendar lahko Parlament „zahteva informacije v anonimni obliki, da se tako v celoti seznani z vsemi ustreznimi vidiki izvajanja in uporabe prava Unije“ (10);

| 23. | pozdravlja dejstvo, da vse države članice sodelujejo v sistemu EU Pilot; upa, da se bo zaradi tega nadalje zmanjšalo število postopkov za ugotavljanje kršitev; poziva k boljšemu obveščanju državljanov o sistemu EU Pilot; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja dejstvo, da vse države članice sodelujejo v sistemu EU Pilot; upa, da se bo zaradi tega nadalje zmanjšalo število postopkov za ugotavljanje kršitev; poziva k boljšemu obveščanju državljanov o sistemu EU Pilot;

| 24. | meni, da je vprašanje platforme EU Pilot ter, splošneje, vprašanje kršitev prava EU in dostopa Parlamenta do ustreznih informacij, povezanih s postopkom v zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev, in s postopkom za ugotavljanje kršitev, bistvena točka za uvrstitev na dnevni red prihodnjega medinstitucionalnega dogovora; |
| --- | --- |

24.

meni, da je vprašanje platforme EU Pilot ter, splošneje, vprašanje kršitev prava EU in dostopa Parlamenta do ustreznih informacij, povezanih s postopkom v zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev, in s postopkom za ugotavljanje kršitev, bistvena točka za uvrstitev na dnevni red prihodnjega medinstitucionalnega dogovora;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu varuhu človekovih pravic in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu varuhu človekovih pravic in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 66.

(2)  Člena 258 in 260 PDEU opredeljujeta pooblastila Komisije za začetek postopkov za ugotavljanje kršitev zoper državo članico. Člen 258 podrobneje predpisuje, da poda Komisija obrazloženo mnenje, če meni, da država članica ni izpolnila obveznosti iz Pogodb.

(3)  29. letno poročilo Komisije o spremljanju uporabe prava EU (2011) (COM(2012)0714), str. 2 in 3.

(4)  Študija, ki jo je naročil tematski oddelek C Parlamenta, z naslovom „Tools for Ensuring Implementation and Application of EU Law and Evaluation of their Effectiveness“ (Orodja za zagotavljanje izvajanja in uporabe prava EU ter ocena njihove učinkovitosti), Bruselj, 2013, str. 11.

(5)  Poročilo Komisije (COM(2012)0714), str. 7.

(6)  Glej odlomek, citiran v predhodnem odstavku.

(7)  Mnenje pravne službe Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2013 o dostopu do informacij o zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev, v okviru platforme EU Pilot in letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU.

(8)  „Tools for Ensuring Implementation and Application of EU Law and Evaluation of their Effectiveness“ (Orodja za zagotavljanje izvajanja in uporabe prava EU ter ocena njihove učinkovitosti), str. 13.

(9)  Mnenje o dostopu do informacij o zadevah, v zvezi s katerimi še ni bil sprožen formalni postopek za ugotavljanje kršitev, v okviru platforme EU Pilot in letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU, str. 4.

(10)  Prav tam. Komisija veliko informacij že objavlja v svojem letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/6

---

P7_TA(2014)0060

Računsko sodišče

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o vlogi Evropskega računskega sodišča v prihodnosti: postopek imenovanja članov Računskega sodišča: posvetovanje z Evropskim parlamentom (2012/2064(INI))

(2017/C 093/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 286, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 286,

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Mnenja Evropskega računskega sodišča št. 2/2004 o modelu enotne revizije (in predlogu za okvir notranje kontrole Skupnosti) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mnenja Evropskega računskega sodišča št. 2/2004 o modelu enotne revizije (in predlogu za okvir notranje kontrole Skupnosti) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 1992 o postopku posvetovanja z Evropskim parlamentom o imenovanju članov Računskega sodišča (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 1992 o postopku posvetovanja z Evropskim parlamentom o imenovanju članov Računskega sodišča (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 1995 o postopkih, ki veljajo za posvetovanje s Parlamentom v zvezi z imenovanjem članov Računskega sodišča (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 1995 o postopkih, ki veljajo za posvetovanje s Parlamentom v zvezi z imenovanjem članov Računskega sodišča (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o integriranem okviru notranje kontrole (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o integriranem okviru notranje kontrole (4),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0014/2014). |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0014/2014).

I.   
  Vloga Računskega sodišča v prihodnosti

| A. | ker deklaraciji Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij iz Lime in Ciudad de Mexica določata glavne stebre neodvisne revizijske institucije in potrjujeta, da lahko nacionalne vrhovne revizijske institucije tolmačijo načela iz deklaracije precej svobodno; |
| --- | --- |

A.

ker deklaraciji Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij iz Lime in Ciudad de Mexica določata glavne stebre neodvisne revizijske institucije in potrjujeta, da lahko nacionalne vrhovne revizijske institucije tolmačijo načela iz deklaracije precej svobodno;

| B. | ker mora Evropsko računsko sodišče kot strokovna revizijska institucija med drugim uporabljati mednarodne standarde revidiranja, ki veljajo za javni sektor; |
| --- | --- |

B.

ker mora Evropsko računsko sodišče kot strokovna revizijska institucija med drugim uporabljati mednarodne standarde revidiranja, ki veljajo za javni sektor;

| C. | ker je bilo Evropsko računsko sodišče ustanovljeno s proračunsko pogodbo iz leta 1975, da bi revidiralo finance EU in ker kot zunanji revizor EU prispeva k izboljšanju finančnega poslovodenja Unije in hkrati deluje kot neodvisen varuh finančnih interesov državljanov EU; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo Evropsko računsko sodišče ustanovljeno s proračunsko pogodbo iz leta 1975, da bi revidiralo finance EU in ker kot zunanji revizor EU prispeva k izboljšanju finančnega poslovodenja Unije in hkrati deluje kot neodvisen varuh finančnih interesov državljanov EU;

| D. | ker sedanje hitro spreminjajoče se finančne in gospodarske razmere zahtevajo učinkovit mikro in makrobonitetni nadzor, skladen z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti, v sodobni Evropski uniji, polni izzivov; |
| --- | --- |

D.

ker sedanje hitro spreminjajoče se finančne in gospodarske razmere zahtevajo učinkovit mikro in makrobonitetni nadzor, skladen z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti, v sodobni Evropski uniji, polni izzivov;

| E. | ker javni revizorji, kot so Računsko sodišče in vrhovne revizijske institucije držav članic, igrajo bistveno vlogo pri povrnitvi zaupanja ter izboljšanju javne odgovornosti EU; ker je zato pomembno, da se vse razprave o morebitnih reformah Računskega sodišča umesti v širši okvir izziva, kako izboljšati javno odgovornost EU; |
| --- | --- |

E.

ker javni revizorji, kot so Računsko sodišče in vrhovne revizijske institucije držav članic, igrajo bistveno vlogo pri povrnitvi zaupanja ter izboljšanju javne odgovornosti EU; ker je zato pomembno, da se vse razprave o morebitnih reformah Računskega sodišča umesti v širši okvir izziva, kako izboljšati javno odgovornost EU;

| F. | ker je bil z Lizbonsko pogodbo ponovno potrjen pravni okvir Računskega sodišča za spodbujanje javne odgovornosti in pomoč Parlamentu in Svetu pri nadzoru izvajanja proračuna EU, s čimer sodišče prispeva k izboljšanju finančnega poslovodenja EU in zaščiti finančnih interesov državljanov; |
| --- | --- |

F.

ker je bil z Lizbonsko pogodbo ponovno potrjen pravni okvir Računskega sodišča za spodbujanje javne odgovornosti in pomoč Parlamentu in Svetu pri nadzoru izvajanja proračuna EU, s čimer sodišče prispeva k izboljšanju finančnega poslovodenja EU in zaščiti finančnih interesov državljanov;

II.   
  Postopek imenovanja članov Računskega sodišča: posvetovanje z Evropskim parlamentom

| G. | ker morajo biti člani Računskega sodišča v skladu s členom 286 Pogodbe o delovanju Evropske unije izbrani med posamezniki, ki v svoji državi članici pripadajo zunanjim revizijskim organom ali so njihovi nekdanji člani, ali pa so posebej usposobljeni za zadevno službo in katerih neodvisnost mora biti nedvoumno zagotovljena; |
| --- | --- |

G.

ker morajo biti člani Računskega sodišča v skladu s členom 286 Pogodbe o delovanju Evropske unije izbrani med posamezniki, ki v svoji državi članici pripadajo zunanjim revizijskim organom ali so njihovi nekdanji člani, ali pa so posebej usposobljeni za zadevno službo in katerih neodvisnost mora biti nedvoumno zagotovljena;

| H. | ker je bistvenega pomena, da je Računsko sodišče sestavljeno iz članov, ki v kar največji meri zagotavljajo strokovno usposobljenost in neodvisnost, ki ju zahteva Pogodba, hkrati pa se izogibajo vsakršnemu tveganju za sloves sodišča; |
| --- | --- |

H.

ker je bistvenega pomena, da je Računsko sodišče sestavljeno iz članov, ki v kar največji meri zagotavljajo strokovno usposobljenost in neodvisnost, ki ju zahteva Pogodba, hkrati pa se izogibajo vsakršnemu tveganju za sloves sodišča;

| I. | ker so nekatera imenovanja sprožila razhajanja v mnenjih Parlamenta in Sveta, nadaljnja prisotnost le-teh pa lahko škoduje dobrim delovnim odnosom Računskega sodišča z omenjenima institucijama in morda celo resno negativno vpliva na verodostojnost in posledično učinkovitost sodišča; |
| --- | --- |

I.

ker so nekatera imenovanja sprožila razhajanja v mnenjih Parlamenta in Sveta, nadaljnja prisotnost le-teh pa lahko škoduje dobrim delovnim odnosom Računskega sodišča z omenjenima institucijama in morda celo resno negativno vpliva na verodostojnost in posledično učinkovitost sodišča;

| J. | ker je odločitev Sveta, da imenuje člane Računskega sodišča v primerih, ko jih je Parlament zaslišal in izrazil negativno mnenje, nerazumljiva in kaže na pomanjkanje spoštovanja do Parlamenta; |
| --- | --- |

J.

ker je odločitev Sveta, da imenuje člane Računskega sodišča v primerih, ko jih je Parlament zaslišal in izrazil negativno mnenje, nerazumljiva in kaže na pomanjkanje spoštovanja do Parlamenta;

| K. | ker za mnenje Parlamenta vlada veliko zanimanje medijev; ker bi zaupanje v zadevne institucije v primeru, da bi posamezniki, katerih kandidaturo je Parlament prej javno in uradno zavrnil, nastopili službo kot člani Računskega sodišča, oslabilo; |
| --- | --- |

K.

ker za mnenje Parlamenta vlada veliko zanimanje medijev; ker bi zaupanje v zadevne institucije v primeru, da bi posamezniki, katerih kandidaturo je Parlament prej javno in uradno zavrnil, nastopili službo kot člani Računskega sodišča, oslabilo;

| L. | ker bodo člani s strokovnim revizijskim znanjem in širšim in bolj raznolikim funkcionalnim ozadjem, ki zagotavlja različne pristope in večji nabor sposobnosti, izboljšali učinkovitost Računskega sodišča pri presojanju in delovanju; ker je dandanes nedopustno, da ne bi našli ustreznega ravnovesja med spoloma; |
| --- | --- |

L.

ker bodo člani s strokovnim revizijskim znanjem in širšim in bolj raznolikim funkcionalnim ozadjem, ki zagotavlja različne pristope in večji nabor sposobnosti, izboljšali učinkovitost Računskega sodišča pri presojanju in delovanju; ker je dandanes nedopustno, da ne bi našli ustreznega ravnovesja med spoloma;

| M. | ker v primerih, ko Parlament ne odobri določenih članov Računskega sodišča, to negativno vpliva na sodelovanje med Računskim sodiščem in Parlamentom, ki je bistveno za sistem proračunskega nadzora EU; |
| --- | --- |

M.

ker v primerih, ko Parlament ne odobri določenih članov Računskega sodišča, to negativno vpliva na sodelovanje med Računskim sodiščem in Parlamentom, ki je bistveno za sistem proračunskega nadzora EU;

| N. | ker dokument o medsebojnem pregledu iz leta 2013 poziva h krajšim notranjim postopkom na Računskem sodišču in k pojasnitvi njegove vloge in mandata zunanjim deležnikom ter poudarja, da revidiranci preveč vplivajo na ugotovitve in revizijska mnenja Računskega sodišča; |
| --- | --- |

N.

ker dokument o medsebojnem pregledu iz leta 2013 poziva h krajšim notranjim postopkom na Računskem sodišču in k pojasnitvi njegove vloge in mandata zunanjim deležnikom ter poudarja, da revidiranci preveč vplivajo na ugotovitve in revizijska mnenja Računskega sodišča;

| O. | ker se Parlament osredotoča predvsem na predloge, ki ne zahtevajo spreminjanja Pogodbe; |
| --- | --- |

O.

ker se Parlament osredotoča predvsem na predloge, ki ne zahtevajo spreminjanja Pogodbe;

| P. | ker je Svet vedno spoštoval priporočila, ki jih je odbor, oblikovan v skladu s členom 255 PDEU, pripravil z namenom, da poda mnenje o primernosti kandidatov za generalnega pravobranilca Sodišča Evropske unije in Splošnega sodišča, čeprav Pogodba Sveta k temu izrecno ne zavezuje; |
| --- | --- |

P.

ker je Svet vedno spoštoval priporočila, ki jih je odbor, oblikovan v skladu s členom 255 PDEU, pripravil z namenom, da poda mnenje o primernosti kandidatov za generalnega pravobranilca Sodišča Evropske unije in Splošnega sodišča, čeprav Pogodba Sveta k temu izrecno ne zavezuje;

I.   
  Vizija Parlamenta za Evropsko računsko sodišče: prihodnja vloga sodišča

| 1. | meni, da lahko Evropsko računsko sodišče kot zunanji revizor institucij Unije zakonodajalcema zagotovi ne le izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij v ustreznem proračunskem letu, temveč je Računsko sodišče tudi v izjemnem položaju, da lahko zakonodajalcu in proračunskemu organu, zlasti parlamentarnemu Odboru za proračunski nadzor, poda dragocena mnenja o rezultatih politik Unije z namenom izboljšati uspešnost in učinkovitost dejavnosti, ki jih financira Unija, opredeliti ekonomije obsega in povezanosti ter učinke prelivanja med nacionalnimi politikami držav članic ter Parlamentu zagotoviti zunanje vrednotenje ocen Komisije o javnih financah v državah članicah; |
| --- | --- |

1.

meni, da lahko Evropsko računsko sodišče kot zunanji revizor institucij Unije zakonodajalcema zagotovi ne le izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij v ustreznem proračunskem letu, temveč je Računsko sodišče tudi v izjemnem položaju, da lahko zakonodajalcu in proračunskemu organu, zlasti parlamentarnemu Odboru za proračunski nadzor, poda dragocena mnenja o rezultatih politik Unije z namenom izboljšati uspešnost in učinkovitost dejavnosti, ki jih financira Unija, opredeliti ekonomije obsega in povezanosti ter učinke prelivanja med nacionalnimi politikami držav članic ter Parlamentu zagotoviti zunanje vrednotenje ocen Komisije o javnih financah v državah članicah;

| 2. | meni, da bi moralo Računsko sodišče ostati zavezano neodvisnosti, integriteti, nepristranskosti in strokovnosti, hkrati pa graditi trdne delovne odnose s svojimi partnerji, to je z Evropskim parlamentom, natančneje Odborom za proračunski nadzor, pa tudi s posebnimi odbori, v postopku odgovornosti Institucij EU; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi moralo Računsko sodišče ostati zavezano neodvisnosti, integriteti, nepristranskosti in strokovnosti, hkrati pa graditi trdne delovne odnose s svojimi partnerji, to je z Evropskim parlamentom, natančneje Odborom za proračunski nadzor, pa tudi s posebnimi odbori, v postopku odgovornosti Institucij EU;

Tradicionalni model izjave o zanesljivosti (DAS)

| 3. | ugotavlja, da Pogodba (člen 287 I (2) (PDEU)) zavezuje Računsko sodišče, da Parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti (DAS (5)) glede zakonitosti in pravilnosti plačil, potem ko je pregledalo pravilnost, zakonitost in rezultate proračuna Unije, poleg tega pa v skladu s Pogodbo pripravlja posebna poročila in mnenja; ugotavlja, da se velik del človeških virov Računskega sodišča ukvarja z letno izjavo o zanesljivosti; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da Pogodba (člen 287 I (2) (PDEU)) zavezuje Računsko sodišče, da Parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti (DAS (5)) glede zakonitosti in pravilnosti plačil, potem ko je pregledalo pravilnost, zakonitost in rezultate proračuna Unije, poleg tega pa v skladu s Pogodbo pripravlja posebna poročila in mnenja; ugotavlja, da se velik del človeških virov Računskega sodišča ukvarja z letno izjavo o zanesljivosti;

| 4. | meni, da so neodvisnost, integriteta, nepristranskost in strokovnost Računskega sodišča ključne za verodostojnost sodišča pri pomoči Parlamentu in Svetu pri nadzoru in prispevanju k izboljšavam finančnega poslovodenja EU ter zaščiti finančnih interesov Unije od faze načrtovanja pa vse do priprave zaključnega računa; |
| --- | --- |

4.

meni, da so neodvisnost, integriteta, nepristranskost in strokovnost Računskega sodišča ključne za verodostojnost sodišča pri pomoči Parlamentu in Svetu pri nadzoru in prispevanju k izboljšavam finančnega poslovodenja EU ter zaščiti finančnih interesov Unije od faze načrtovanja pa vse do priprave zaključnega računa;

| 5. | obžaluje, da rezultati revizije Računskega sodišča že osemnajsto leto zapored sodišču niso omogočili, da bi dalo pozitivno izjavo o zanesljivosti (DAS) glede zakonitosti in pravilnosti plačil; poudarja dejstvo, da stopnja napake sama le delno ponuja pregled nad učinkovitostjo politik Unije; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da rezultati revizije Računskega sodišča že osemnajsto leto zapored sodišču niso omogočili, da bi dalo pozitivno izjavo o zanesljivosti (DAS) glede zakonitosti in pravilnosti plačil; poudarja dejstvo, da stopnja napake sama le delno ponuja pregled nad učinkovitostjo politik Unije;

| 6. | opozarja, da člen 287 PDEU določa, da Računsko sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; opozarja, da je Računsko sodišče leta 2012 namesto ene izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov in zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij izdalo štiri mnenja: enega o zanesljivosti računovodskih izkazov in tri o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij (mnenje o prihodkih, mnenje o obveznostih in mnenje o plačilih); meni, da to otežuje oceno izvrševanja proračuna s strani Komisije; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da člen 287 PDEU določa, da Računsko sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; opozarja, da je Računsko sodišče leta 2012 namesto ene izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov in zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij izdalo štiri mnenja: enega o zanesljivosti računovodskih izkazov in tri o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij (mnenje o prihodkih, mnenje o obveznostih in mnenje o plačilih); meni, da to otežuje oceno izvrševanja proračuna s strani Komisije;

| 7. | poudarja, da je izjava o zanesljivosti letni kazalnik večletnega načrta porabe, zato težko zajame ciklično naravo in učinke večletnih dogovorov, in iz tega razloga je mogoče skupne učinke in uspešnost sistemov upravljanja in nadzora le delno izmeriti ob koncu obdobja porabe; zato meni, da bi moralo imeti Računsko sodišče možnost, da organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, poleg letne izjave o zanesljivosti predstavi vmesni pregled in zbirno poročilo o končni uspešnosti programskega obdobja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je izjava o zanesljivosti letni kazalnik večletnega načrta porabe, zato težko zajame ciklično naravo in učinke večletnih dogovorov, in iz tega razloga je mogoče skupne učinke in uspešnost sistemov upravljanja in nadzora le delno izmeriti ob koncu obdobja porabe; zato meni, da bi moralo imeti Računsko sodišče možnost, da organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, poleg letne izjave o zanesljivosti predstavi vmesni pregled in zbirno poročilo o končni uspešnosti programskega obdobja;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da si Računsko sodišče od leta 2009 precej prizadeva razvijati svoje proizvode in storitve ter letna poročila; vendar meni, da bi bilo treba storiti več in uporabiti več virov za nadaljnje izboljšanje kakovosti, predvsem glede dela Računskega sodišča na področju revizij uspešnosti, ki zagotavlja podatke o rezultatih proračuna EU; meni, da bi moralo Računsko sodišče izhajati iz modela DAS, da bi ugotovilo, ali so bili rezultati doseženi, in pojasnilo, na kakšen način, tako da se bo mogoče iz tega kaj naučiti in znanje uporabiti v drugih okvirih; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da si Računsko sodišče od leta 2009 precej prizadeva razvijati svoje proizvode in storitve ter letna poročila; vendar meni, da bi bilo treba storiti več in uporabiti več virov za nadaljnje izboljšanje kakovosti, predvsem glede dela Računskega sodišča na področju revizij uspešnosti, ki zagotavlja podatke o rezultatih proračuna EU; meni, da bi moralo Računsko sodišče izhajati iz modela DAS, da bi ugotovilo, ali so bili rezultati doseženi, in pojasnilo, na kakšen način, tako da se bo mogoče iz tega kaj naučiti in znanje uporabiti v drugih okvirih;

Nove razsežnosti in izzivi Računskega sodišča:

| 9. | priznava konstruktivno in zgodovinsko vlogo izjave o zanesljivosti, saj se osredotoča na pojma zakonitosti in pravilnosti kot koristna kazalnika dobrih finančnih praks in uspešnosti upravljanja na vseh ravneh porabe v Uniji ter kažeta, kako so bila sredstva EU porabljena v skladu z odločitvami Parlamenta, ki deluje kot zakonodajalec in proračunski organ; vendar poudarja, da bi moralo Računsko sodišče na tej točki in v prihodnosti posvetiti več virov preverjanju, ali so bile pri uporabi javnih sredstev, zaupanih Komisiji, dosežene gospodarnost, učinkovitost in uspešnost; rezultati ugotovitev iz posebnih poročil bi se morali odražati v ustreznih prilagoditvah programov EU; |
| --- | --- |

9.

priznava konstruktivno in zgodovinsko vlogo izjave o zanesljivosti, saj se osredotoča na pojma zakonitosti in pravilnosti kot koristna kazalnika dobrih finančnih praks in uspešnosti upravljanja na vseh ravneh porabe v Uniji ter kažeta, kako so bila sredstva EU porabljena v skladu z odločitvami Parlamenta, ki deluje kot zakonodajalec in proračunski organ; vendar poudarja, da bi moralo Računsko sodišče na tej točki in v prihodnosti posvetiti več virov preverjanju, ali so bile pri uporabi javnih sredstev, zaupanih Komisiji, dosežene gospodarnost, učinkovitost in uspešnost; rezultati ugotovitev iz posebnih poročil bi se morali odražati v ustreznih prilagoditvah programov EU;

| 10. | poudarja, da mandat Računskega sodišča, kot je določen s Pogodbo, zagotavlja referenčni okvir za to, da sodišče opravlja nalogo neodvisnega zunanjega revizijskega organa Unije; ugotavlja, da mandat dovoljuje znatno prožnost, ki Računskemu sodišču omogoča, da pri opravljanju svojih nalog preseže področje uporabe izjave o zanesljivosti; opozarja, da mandat Računskemu sodišču omogoča predložitev rezultatov revizij uspešnosti poslovanja v posebnih poročilih, ki so pomembna priložnost za višjo dodano vrednost, če se osredotočijo na visoko tvegana področja in jih preučujejo; poleg tega ugotavlja, da ta poročila evropskim državljanom zagotavljajo podatke o delovanju Unije in uporabi evropskih sredstev v številnih sektorjih, s tem pa pomagajo približati Evropo državljanom in jo narediti preglednejšo ter lažje razumljivo; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da mandat Računskega sodišča, kot je določen s Pogodbo, zagotavlja referenčni okvir za to, da sodišče opravlja nalogo neodvisnega zunanjega revizijskega organa Unije; ugotavlja, da mandat dovoljuje znatno prožnost, ki Računskemu sodišču omogoča, da pri opravljanju svojih nalog preseže področje uporabe izjave o zanesljivosti; opozarja, da mandat Računskemu sodišču omogoča predložitev rezultatov revizij uspešnosti poslovanja v posebnih poročilih, ki so pomembna priložnost za višjo dodano vrednost, če se osredotočijo na visoko tvegana področja in jih preučujejo; poleg tega ugotavlja, da ta poročila evropskim državljanom zagotavljajo podatke o delovanju Unije in uporabi evropskih sredstev v številnih sektorjih, s tem pa pomagajo približati Evropo državljanom in jo narediti preglednejšo ter lažje razumljivo;

| 11. | opozarja, da je glasovanje o razrešnici pred 31. decembrom naslednjega leta po finančnem letu, ki se pregleduje, eden najboljših načinov za izboljšanje nadzora nad računovodskimi izkazi Evropske unije ter izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti porabe EU; poudarja, da bi to Računsko sodišče prisililo, da svoje letno poročilo predloži do 30. junija; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je glasovanje o razrešnici pred 31. decembrom naslednjega leta po finančnem letu, ki se pregleduje, eden najboljših načinov za izboljšanje nadzora nad računovodskimi izkazi Evropske unije ter izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti porabe EU; poudarja, da bi to Računsko sodišče prisililo, da svoje letno poročilo predloži do 30. junija;

| 12. | priporoča, naj si Evropsko računsko sodišče, ne da bi to vplivalo na njegovo neodvisnost, oblikuje mnenje na podlagi praga bistvenosti namesto zgolj na osnovi sprejemljive stopnje napak, saj se zdi, da je to bolj skladno z mednarodnimi revizijskimi standardi; |
| --- | --- |

12.

priporoča, naj si Evropsko računsko sodišče, ne da bi to vplivalo na njegovo neodvisnost, oblikuje mnenje na podlagi praga bistvenosti namesto zgolj na osnovi sprejemljive stopnje napak, saj se zdi, da je to bolj skladno z mednarodnimi revizijskimi standardi;

| 13. | predlaga, naj Evropski parlament posveti poseben razdelek svojega letnega poročila o razrešnici nadaljnjim ukrepom po priporočilih, ki jih je izdalo Računsko sodišče v različnih revizijah uspešnosti, da bi spodbudil Komisijo in države članice, naj ta priporočila izvajajo; Parlament bi moral tudi navesti, katerim nadaljnjim ukrepom lahko sodišče v svojih letnih poročilih posveti posebno pozornost; |
| --- | --- |

13.

predlaga, naj Evropski parlament posveti poseben razdelek svojega letnega poročila o razrešnici nadaljnjim ukrepom po priporočilih, ki jih je izdalo Računsko sodišče v različnih revizijah uspešnosti, da bi spodbudil Komisijo in države članice, naj ta priporočila izvajajo; Parlament bi moral tudi navesti, katerim nadaljnjim ukrepom lahko sodišče v svojih letnih poročilih posveti posebno pozornost;

| 14. | ugotavlja, da se Računsko sodišče loteva načrtovanja svojega delovnega programa na večletni in letni osnovi; ugotavlja, da večletni načrt omogoča opredeljevanje in posodabljanje strategije sodišča, letni načrt pa določa konkretne naloge, ki se jih je treba lotiti v zadevnem letu; pozdravlja dejstvo, da Računsko sodišče vsako leto predstavi letni delovni načrt odboru za proračunski nadzor, v njem pa našteje prednostne revizijske naloge in vire, ki so dodeljeni za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da se Računsko sodišče loteva načrtovanja svojega delovnega programa na večletni in letni osnovi; ugotavlja, da večletni načrt omogoča opredeljevanje in posodabljanje strategije sodišča, letni načrt pa določa konkretne naloge, ki se jih je treba lotiti v zadevnem letu; pozdravlja dejstvo, da Računsko sodišče vsako leto predstavi letni delovni načrt odboru za proračunski nadzor, v njem pa našteje prednostne revizijske naloge in vire, ki so dodeljeni za njihovo izvajanje;

| 15. | meni, da sedanja oblika srečanj Računskega sodišča s Parlamentom in Svetom zagotavlja dragocene nasvete v zvezi z oblikovanjem letnega delovnega načrta sodišča; poudarja, da tak strukturiran pripravljalni dialog veliko pripomore k zagotavljanju učinkovite in demokratične odgovornosti državljanom glede javnih sredstev, ki se zagotavljajo za doseganje ciljev EU; poudarja, da bi moralo Računsko sodišče kljub povečanemu posvetovalnemu sodelovanju s Parlamentom in Svetom o svojem letnem delovnem načrtu odločati neodvisno od političnih ali nacionalnih vplivov; |
| --- | --- |

15.

meni, da sedanja oblika srečanj Računskega sodišča s Parlamentom in Svetom zagotavlja dragocene nasvete v zvezi z oblikovanjem letnega delovnega načrta sodišča; poudarja, da tak strukturiran pripravljalni dialog veliko pripomore k zagotavljanju učinkovite in demokratične odgovornosti državljanom glede javnih sredstev, ki se zagotavljajo za doseganje ciljev EU; poudarja, da bi moralo Računsko sodišče kljub povečanemu posvetovalnemu sodelovanju s Parlamentom in Svetom o svojem letnem delovnem načrtu odločati neodvisno od političnih ali nacionalnih vplivov;

| 16. | ugotavlja, da se vprašanja, ki zunanje zainteresirane strani, kot je Evropski parlament, najbolj zanimajo, in posledične prošnje za revizije ne zbirajo strukturirano niti niso v celoti prednostno obravnavana; meni, da to škoduje ustreznosti in učinku rezultatov revizij sodišča; poleg tega ugotavlja, da je dodana vrednost Računskega sodišča neposredno povezana s tem, kako Parlament in druge zainteresirane strani uporabijo delo sodišča v postopku odgovornosti; zato poziva Računsko sodišče, naj v svojem letnem delovnem načrtu upošteva politične prednostne naloge zakonodajalcev in vprašanja, ki so pomembna za državljane EU in jih sporoča parlamentarni Odbor za proračunski nadzor kot komunikacijski kanal za skrbi državljanov; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da se vprašanja, ki zunanje zainteresirane strani, kot je Evropski parlament, najbolj zanimajo, in posledične prošnje za revizije ne zbirajo strukturirano niti niso v celoti prednostno obravnavana; meni, da to škoduje ustreznosti in učinku rezultatov revizij sodišča; poleg tega ugotavlja, da je dodana vrednost Računskega sodišča neposredno povezana s tem, kako Parlament in druge zainteresirane strani uporabijo delo sodišča v postopku odgovornosti; zato poziva Računsko sodišče, naj v svojem letnem delovnem načrtu upošteva politične prednostne naloge zakonodajalcev in vprašanja, ki so pomembna za državljane EU in jih sporoča parlamentarni Odbor za proračunski nadzor kot komunikacijski kanal za skrbi državljanov;

Sodelovanje z nacionalnimi vrhovnimi revizijskimi institucijami

| 17. | pričakuje vzpostavitev tesnejšega sodelovanja med Evropskim računskim sodiščem in vrhovnimi revizijskimi institucijami držav članic s konkretnimi rezultati, kar zadeva delež letnega dela Evropskega računskega sodišča; poleg tega pričakuje konkretne metodološke korake in dogovore o časovnem razporedu revizijskega dela; pričakuje, da bo Komisija na podlagi pravne študije podala predloge za vključitev revizijskega dela vrhovnih revizijskih institucij držav članic v revizije Računskega sodišča o deljenem upravljanju v ustrezni državi članici; |
| --- | --- |

17.

pričakuje vzpostavitev tesnejšega sodelovanja med Evropskim računskim sodiščem in vrhovnimi revizijskimi institucijami držav članic s konkretnimi rezultati, kar zadeva delež letnega dela Evropskega računskega sodišča; poleg tega pričakuje konkretne metodološke korake in dogovore o časovnem razporedu revizijskega dela; pričakuje, da bo Komisija na podlagi pravne študije podala predloge za vključitev revizijskega dela vrhovnih revizijskih institucij držav članic v revizije Računskega sodišča o deljenem upravljanju v ustrezni državi članici;

| 18. | poudarja, da bi moralo biti Računsko sodišče v ospredju pri opredelitvi metode dela, po kateri bi vrhovne revizijske institucije in Računsko sodišče povečale usklajevanje svojih virov pri ocenjevanju odhodkov in uspešnosti proračuna EU ter se tako izognile podvajanju nadzornega dela in si delile podatke o nadzoru, ugotavljale področja tveganj ter izvajale skupne revizije, vrhovne revizijske institucije pa bi tesneje sodelovale pri revizijskih nalogah Evropskega računskega sodišča, kar bi prineslo razvoj skupnih metod dela in večjo učinkovitost na vseh stopnjah nadzora; ugotavlja, da je izmenjava podatkov o revizijah in nadzoru ter najboljših praks med Računskim sodiščem in vrhovnimi revizijskimi institucijami ključ do izboljšanja ciljne usmerjenosti revizijskih in nadzornih prizadevanj; ugotavlja, da je ravni nadzora preveč in se je treba takemu podvajanju izogibati, da se razbremenijo organi upravljanja in uporabniki; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi moralo biti Računsko sodišče v ospredju pri opredelitvi metode dela, po kateri bi vrhovne revizijske institucije in Računsko sodišče povečale usklajevanje svojih virov pri ocenjevanju odhodkov in uspešnosti proračuna EU ter se tako izognile podvajanju nadzornega dela in si delile podatke o nadzoru, ugotavljale področja tveganj ter izvajale skupne revizije, vrhovne revizijske institucije pa bi tesneje sodelovale pri revizijskih nalogah Evropskega računskega sodišča, kar bi prineslo razvoj skupnih metod dela in večjo učinkovitost na vseh stopnjah nadzora; ugotavlja, da je izmenjava podatkov o revizijah in nadzoru ter najboljših praks med Računskim sodiščem in vrhovnimi revizijskimi institucijami ključ do izboljšanja ciljne usmerjenosti revizijskih in nadzornih prizadevanj; ugotavlja, da je ravni nadzora preveč in se je treba takemu podvajanju izogibati, da se razbremenijo organi upravljanja in uporabniki;

| 19. | zato zahteva tesnejše sodelovanje med nacionalnimi revizijskimi organi in Računskim sodiščem pri revidiranju deljenega upravljanja v skladu s členom 287(3) PDEU; |
| --- | --- |

19.

zato zahteva tesnejše sodelovanje med nacionalnimi revizijskimi organi in Računskim sodiščem pri revidiranju deljenega upravljanja v skladu s členom 287(3) PDEU;

| 20. | predlaga preučitev možnosti, da bi nacionalne revizijske institucije v vlogi zunanjih neodvisnih revizorjev in ob spoštovanju mednarodnih revizijskih standardov izdajale nacionalna revizijska potrdila o upravljanju sredstev Unije in jih posredovale vladam držav članic z namenom, da se predložijo med postopkom razrešnice v skladu z ustreznim medinstitucionalnim postopkom, ki ga je treba uvesti; |
| --- | --- |

20.

predlaga preučitev možnosti, da bi nacionalne revizijske institucije v vlogi zunanjih neodvisnih revizorjev in ob spoštovanju mednarodnih revizijskih standardov izdajale nacionalna revizijska potrdila o upravljanju sredstev Unije in jih posredovale vladam držav članic z namenom, da se predložijo med postopkom razrešnice v skladu z ustreznim medinstitucionalnim postopkom, ki ga je treba uvesti;

| 21. | poudarja pomembnost vključevanja evropskih programov v načrtovanje nadzora, ki ga izvajajo vrhovne revizijske institucije, s posebnim poudarkom na deljenem upravljanju, pri čemer morajo nacionalni parlamenti odigrati ključno vlogo v tem okviru, saj morajo biti zmožni od ustrezne vrhovne revizijske institucije zahtevati, da izvaja nadzor nad evropskimi sredstvi in programi; ugotavlja, da bi lahko ob institucionalizaciji in ureditvi tega nadzora rezultate enkrat letno predstavili nacionalnemu parlamentu; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomembnost vključevanja evropskih programov v načrtovanje nadzora, ki ga izvajajo vrhovne revizijske institucije, s posebnim poudarkom na deljenem upravljanju, pri čemer morajo nacionalni parlamenti odigrati ključno vlogo v tem okviru, saj morajo biti zmožni od ustrezne vrhovne revizijske institucije zahtevati, da izvaja nadzor nad evropskimi sredstvi in programi; ugotavlja, da bi lahko ob institucionalizaciji in ureditvi tega nadzora rezultate enkrat letno predstavili nacionalnemu parlamentu;

Nove razmere za delovanje Računskega sodišča

| 22. | ugotavlja, da so uredbe, ki obravnavajo glavna področja odhodkov za obdobje 2014–2020, znatno spremenile finančne in pravne okvire, ki urejajo izvrševanje proračuna EU; opozarja, da te reforme prinašajo znatne spremembe, ki bodo spremenile področje tveganj finančnega upravljanja s poenostavitvijo pravil o financiranju, povečano uporabo pogojev in izkoriščanjem proračuna EU za pritegnitev drugih sredstev; zato vztraja, naj se Računsko sodišče bolj osredotoči na rezultate, tako da zagotovi ustrezno poročanje o tveganjih in uspešnosti takšnih novih instrumentov; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da so uredbe, ki obravnavajo glavna področja odhodkov za obdobje 2014–2020, znatno spremenile finančne in pravne okvire, ki urejajo izvrševanje proračuna EU; opozarja, da te reforme prinašajo znatne spremembe, ki bodo spremenile področje tveganj finančnega upravljanja s poenostavitvijo pravil o financiranju, povečano uporabo pogojev in izkoriščanjem proračuna EU za pritegnitev drugih sredstev; zato vztraja, naj se Računsko sodišče bolj osredotoči na rezultate, tako da zagotovi ustrezno poročanje o tveganjih in uspešnosti takšnih novih instrumentov;

| 23. | predlaga Računskemu sodišču, naj uskladi svoj večletni delovni načrt z večletnim finančnim okvirom in vključi vmesni pregled in celovit pregled zaključnega računa Komisije za ustrezni večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

23.

predlaga Računskemu sodišču, naj uskladi svoj večletni delovni načrt z večletnim finančnim okvirom in vključi vmesni pregled in celovit pregled zaključnega računa Komisije za ustrezni večletni finančni okvir;

| 24. | ugotavlja, da revizije uspešnosti pogosto ne vsebujejo jasne analize vzrokov za revizijske ugotovitve; poleg tega ugotavlja, da ni sistema za zagotavljanje, da bi revizorji, ki so jim dodeljene konkretne revizije, imeli tehnično znanje in metodološke spretnosti, ki so potrebne za izvajanje revizije, da jim ne bi bilo treba pri vsaki revizijski zadevi začeti iz nič; meni, da te okoliščine povečujejo neučinkovitost in neuspešnost ugotovitev Računskega sodišča pri revizijah uspešnosti; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da revizije uspešnosti pogosto ne vsebujejo jasne analize vzrokov za revizijske ugotovitve; poleg tega ugotavlja, da ni sistema za zagotavljanje, da bi revizorji, ki so jim dodeljene konkretne revizije, imeli tehnično znanje in metodološke spretnosti, ki so potrebne za izvajanje revizije, da jim ne bi bilo treba pri vsaki revizijski zadevi začeti iz nič; meni, da te okoliščine povečujejo neučinkovitost in neuspešnost ugotovitev Računskega sodišča pri revizijah uspešnosti;

| 25. | od Računskega sodišča pričakuje popolno preglednost glede časa, ki ga sodišče potrebuje za pripravo svojih izdelkov, in poziva Računsko sodišče, naj v vsaki reviziji uspešnosti objavi časovni razpored in različne faze, v katerih se je delo odvijalo, tj. čas, ki je bil porabljen za vsako izmed ustaljenih faz, ki so trenutno:






  — | predhodna študija, |
| --- | --- | --- |

25.

od Računskega sodišča pričakuje popolno preglednost glede časa, ki ga sodišče potrebuje za pripravo svojih izdelkov, in poziva Računsko sodišče, naj v vsaki reviziji uspešnosti objavi časovni razpored in različne faze, v katerih se je delo odvijalo, tj. čas, ki je bil porabljen za vsako izmed ustaljenih faz, ki so trenutno:

—

predhodna študija,

| — | analiza vprašanja, |
| --- | --- |

—

analiza vprašanja,

| — | Memorandum revizijskega načrtovanja |
| --- | --- |

—

Memorandum revizijskega načrtovanja

| — | izjava (izjave) o predhodnih ugotovitvah, |
| --- | --- |

—

izjava (izjave) o predhodnih ugotovitvah,

| — | sklep, |
| --- | --- |

—

sklep,

| — | osnutek poročila |
| --- | --- |

—

osnutek poročila

| — | kontradiktorni postopek; |
| --- | --- |

—

kontradiktorni postopek;

| 26. | ugotavlja, da revizije uspešnosti, vključno s predhodno študijo Računskega sodišča, trajajo dve leti, zato so ugotovitve revizij v številnih primerih zastarele in ne omogočajo izvajanja ustreznih ukrepov; pričakuje, da bo Računsko sodišče poenostavilo pripravo revizij uspešnosti in odpravilo odvečne postopkovne korake; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da revizije uspešnosti, vključno s predhodno študijo Računskega sodišča, trajajo dve leti, zato so ugotovitve revizij v številnih primerih zastarele in ne omogočajo izvajanja ustreznih ukrepov; pričakuje, da bo Računsko sodišče poenostavilo pripravo revizij uspešnosti in odpravilo odvečne postopkovne korake;

| 27. | izraža željo, da Računsko sodišče v prihodnje ne bi objavljalo le pripomb Komisije na svoje ugotovitve, zaključke in priporočila, temveč bi jasno izrazilo svoj končni odgovor, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

27.

izraža željo, da Računsko sodišče v prihodnje ne bi objavljalo le pripomb Komisije na svoje ugotovitve, zaključke in priporočila, temveč bi jasno izrazilo svoj končni odgovor, kadar je to primerno;

| 28. | meni, da bi moralo Računsko sodišče parlamentarnemu Odboru za proračunski nadzor redno sporočati statistične podatke o prisotnosti članov na svojem sedežu v Luksemburgu; v zvezi s tem pričakuje popolno preglednost sodišča v razmerju do Parlamenta; od Komisije želi dobiti analizo izvedljivosti glede zamenjave dela prejemkov članov Računskega sodišča z dnevnicami; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi moralo Računsko sodišče parlamentarnemu Odboru za proračunski nadzor redno sporočati statistične podatke o prisotnosti članov na svojem sedežu v Luksemburgu; v zvezi s tem pričakuje popolno preglednost sodišča v razmerju do Parlamenta; od Komisije želi dobiti analizo izvedljivosti glede zamenjave dela prejemkov članov Računskega sodišča z dnevnicami;

| 29. | poudarja, da kljub potrebi po pravičnosti in sklicevanju na argumente revidiranca v zadevnem poročilu ni treba doseči soglasja z revidirancem; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da kljub potrebi po pravičnosti in sklicevanju na argumente revidiranca v zadevnem poročilu ni treba doseči soglasja z revidirancem;

| 30. | ugotavlja, da so bila v nekaterih primerih parlamentarna posvetovanja o vprašanjih, ki jih obravnavajo posebna poročila, že zaključena, zato rezultatov revizije Računskega sodišča ni bilo mogoče učinkovito uporabiti; poleg tega ugotavlja, da je Komisija v nekaterih primerih že izvedla ključna priporočila Računskega sodišča, preden je bilo predstavljeno poročilo sodišča; pričakuje, da Računsko sodišče pri izvajanju revizij upošteva vse zunanje časovne omejitve in dogodke; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da so bila v nekaterih primerih parlamentarna posvetovanja o vprašanjih, ki jih obravnavajo posebna poročila, že zaključena, zato rezultatov revizije Računskega sodišča ni bilo mogoče učinkovito uporabiti; poleg tega ugotavlja, da je Komisija v nekaterih primerih že izvedla ključna priporočila Računskega sodišča, preden je bilo predstavljeno poročilo sodišča; pričakuje, da Računsko sodišče pri izvajanju revizij upošteva vse zunanje časovne omejitve in dogodke;

| 31. | pričakuje, da Računsko sodišče v svojih poročilih jasno poroča o slabostih in najboljših praksah organov držav članic, tako da jih dosledno razkriva; |
| --- | --- |

31.

pričakuje, da Računsko sodišče v svojih poročilih jasno poroča o slabostih in najboljših praksah organov držav članic, tako da jih dosledno razkriva;

| 32. | je prepričan, da je mogoče z analizo potreb članov Računskega sodišča po virih doseči ekonomijo obsega in povezanosti; pričakuje, da bo Računsko sodišče raziskalo takšno ekonomijo, med drugim v zvezi s skupno vozniško službo za člane sodišča in skupnimi kabineti in osebjem; |
| --- | --- |

32.

je prepričan, da je mogoče z analizo potreb članov Računskega sodišča po virih doseči ekonomijo obsega in povezanosti; pričakuje, da bo Računsko sodišče raziskalo takšno ekonomijo, med drugim v zvezi s skupno vozniško službo za člane sodišča in skupnimi kabineti in osebjem;

| 33. | obžaluje, da medvladni ukrepi zunaj okvira Pogodbe EU, kot je tisti za ustanovitev evropskega mehanizma za finančno stabilnost (EFSF) in evropskega mehanizma za stabilnost (ESM), prav tako predstavljajo resne izzive za javno odgovornost in revizijo, hkrati pa slabijo prvotno vlogo Računskega sodišča; |
| --- | --- |

33.

obžaluje, da medvladni ukrepi zunaj okvira Pogodbe EU, kot je tisti za ustanovitev evropskega mehanizma za finančno stabilnost (EFSF) in evropskega mehanizma za stabilnost (ESM), prav tako predstavljajo resne izzive za javno odgovornost in revizijo, hkrati pa slabijo prvotno vlogo Računskega sodišča;

| 34. | obžaluje dejstvo, da doslej še ni bilo nobenih dogovorov o neodvisnem javnem zunanjem nadzoru Evropskega instrumenta za finančno stabilnosti in da letno revizijsko poročilo sveta ESM ne bo na voljo Parlamentu niti širši javnosti, tudi če bo Računsko sodišče imenovalo člana revizijskega sveta ESM; poziva Računsko sodišče, naj Parlamentu redno zagotavlja letna revizijska poročila sveta in vse druge potrebne informacije o dejavnostih sodišča v zvezi s tem, da bo Parlament lahko preveril delo Računskega sodišča v postopku razrešnice; |
| --- | --- |

34.

obžaluje dejstvo, da doslej še ni bilo nobenih dogovorov o neodvisnem javnem zunanjem nadzoru Evropskega instrumenta za finančno stabilnosti in da letno revizijsko poročilo sveta ESM ne bo na voljo Parlamentu niti širši javnosti, tudi če bo Računsko sodišče imenovalo člana revizijskega sveta ESM; poziva Računsko sodišče, naj Parlamentu redno zagotavlja letna revizijska poročila sveta in vse druge potrebne informacije o dejavnostih sodišča v zvezi s tem, da bo Parlament lahko preveril delo Računskega sodišča v postopku razrešnice;

Preoblikovanje strukture Računskega sodišča

| 35. | ugotavlja, da sta sestava in postopek imenovanja Računskega sodišča določena s členoma 285 in 286 PDEU; vendar poudarja potrebo po spremembi Pogodbe, po kateri bosta Svet in Parlament enakopravna pri imenovanju članov Računskega sodišča, da se zagotovijo demokratična legitimnost, preglednost in popolna neodvisnost članov Računskega sodišča; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da sta sestava in postopek imenovanja Računskega sodišča določena s členoma 285 in 286 PDEU; vendar poudarja potrebo po spremembi Pogodbe, po kateri bosta Svet in Parlament enakopravna pri imenovanju članov Računskega sodišča, da se zagotovijo demokratična legitimnost, preglednost in popolna neodvisnost članov Računskega sodišča;

| 36. | obžaluje, da so nekateri postopki imenovanja povzročili spor o kandidatih med Parlamentom in Svetom kljub dejstvu, da Pogodba ne predvideva takšnih nasprotij; poudarja, da je v skladu z določili Pogodbe Parlament dolžan preveriti kandidate; meni, da bi moral Svet v duhu dobrega sodelovanja med evropskimi institucijami spoštovati odločitev, ki jo Parlament sprejme po zaslišanju; |
| --- | --- |

36.

obžaluje, da so nekateri postopki imenovanja povzročili spor o kandidatih med Parlamentom in Svetom kljub dejstvu, da Pogodba ne predvideva takšnih nasprotij; poudarja, da je v skladu z določili Pogodbe Parlament dolžan preveriti kandidate; meni, da bi moral Svet v duhu dobrega sodelovanja med evropskimi institucijami spoštovati odločitev, ki jo Parlament sprejme po zaslišanju;

| 37. | zahteva, naj Evropski parlament ob naslednji spremembi Pogodbe EU postane odgovoren za izbor članov Evropskega računskega sodišča na predlog Sveta; meni, da bi tak postopek okrepil neodvisnost članov Evropskega računskega sodišča v odnosu do držav članic; |
| --- | --- |

37.

zahteva, naj Evropski parlament ob naslednji spremembi Pogodbe EU postane odgovoren za izbor članov Evropskega računskega sodišča na predlog Sveta; meni, da bi tak postopek okrepil neodvisnost članov Evropskega računskega sodišča v odnosu do držav članic;

| 38. | pozdravlja dejstvo, da je Računsko sodišče leta 2010 sprejelo nov poslovnik, ki je sodišču v sedanjem pravnem okviru omogočil poenostavitev postopka odločanja, tako da revizijska poročila in mnenja zdaj sprejema senat petih do šestih članov in ne celoten kolegij 28 članov; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja dejstvo, da je Računsko sodišče leta 2010 sprejelo nov poslovnik, ki je sodišču v sedanjem pravnem okviru omogočil poenostavitev postopka odločanja, tako da revizijska poročila in mnenja zdaj sprejema senat petih do šestih članov in ne celoten kolegij 28 članov;

| 39. | meni, da sta prvotna koristnost in verodostojnost sedanjega pravila o geografski zastopanosti v zvezi z visoko ravnijo uprave, po katerem vsako državo članico lahko zastopa en član, že zdavnaj preživeti, zato bi bilo treba ta sistem nadomestiti s preprosto strukturo upravljanja, prirejeno širšim nalogam odgovornosti, z ustreznimi določbami, ki bi zagotavljale neodvisnost pri vseh dejavnostih sodišča; |
| --- | --- |

39.

meni, da sta prvotna koristnost in verodostojnost sedanjega pravila o geografski zastopanosti v zvezi z visoko ravnijo uprave, po katerem vsako državo članico lahko zastopa en član, že zdavnaj preživeti, zato bi bilo treba ta sistem nadomestiti s preprosto strukturo upravljanja, prirejeno širšim nalogam odgovornosti, z ustreznimi določbami, ki bi zagotavljale neodvisnost pri vseh dejavnostih sodišča;

| 40. | zato predlaga, naj ima Računsko sodišče enako število članov kot Komisija; člani bi morali imeti poklicne izkušnje vsaj na področju revizij in upravljanja; člani Računskega sodišča bi morali biti posebej usposobljeni za svojo nalogo, njihova neodvisnost pa mora biti nedvoumno zagotovljena; |
| --- | --- |

40.

zato predlaga, naj ima Računsko sodišče enako število članov kot Komisija; člani bi morali imeti poklicne izkušnje vsaj na področju revizij in upravljanja; člani Računskega sodišča bi morali biti posebej usposobljeni za svojo nalogo, njihova neodvisnost pa mora biti nedvoumno zagotovljena;

| 41. | predlaga ponoven pregled načina plačila članov Računskega sodišča in virov, ki so neposredno in osebno dodeljeni vsakemu članu, da se ti uskladijo z nacionalnimi in mednarodnimi praksami za podobne funkcije ter omogočijo članom Računskega sodišča neodvisno opravljanje njihovih nalog; |
| --- | --- |

41.

predlaga ponoven pregled načina plačila članov Računskega sodišča in virov, ki so neposredno in osebno dodeljeni vsakemu članu, da se ti uskladijo z nacionalnimi in mednarodnimi praksami za podobne funkcije ter omogočijo članom Računskega sodišča neodvisno opravljanje njihovih nalog;

II.   
  Postopek imenovanja članov Računskega sodišča: posvetovanje z Evropskim parlamentom

| 42. | sprejme naslednja načela, izbirna merila in postopke za izdajo mnenja o kandidatih za člane Računskega sodišča:






  (a) | Parlamentu je treba omogočiti razumen čas za razmislek, da lahko Odbor za proračunski nadzor zasliši kandidate in po zaslišanju o njih glasuje na seji; |
| --- | --- | --- |

42.

sprejme naslednja načela, izbirna merila in postopke za izdajo mnenja o kandidatih za člane Računskega sodišča:

(a)

Parlamentu je treba omogočiti razumen čas za razmislek, da lahko Odbor za proračunski nadzor zasliši kandidate in po zaslišanju o njih glasuje na seji;

| (b) | ko je treba sprejeti odločitev brez upoštevanja političnih meril, Odbor za proračunski nadzor in plenum glasujeta tajno; |
| --- | --- |

(b)

ko je treba sprejeti odločitev brez upoštevanja političnih meril, Odbor za proračunski nadzor in plenum glasujeta tajno;

| (c) | zaslišanja pred Odborom za parlamentarni nadzor so javna in se prenašajo po video zvezi; |
| --- | --- |

(c)

zaslišanja pred Odborom za parlamentarni nadzor so javna in se prenašajo po video zvezi;

| (d) | Parlament sprejema odločitve na podlagi večine glasov, oddanih na plenarnem zasedanju, Svet pa mora njegovo mnenje spoštovati; kandidati so prisotni na glasovanju in v primeru negativnega izida glasovanja jih predsednik Evropskega parlamenta prosi, naj umaknejo svojo kandidaturo; |
| --- | --- |

(d)

Parlament sprejema odločitve na podlagi večine glasov, oddanih na plenarnem zasedanju, Svet pa mora njegovo mnenje spoštovati; kandidati so prisotni na glasovanju in v primeru negativnega izida glasovanja jih predsednik Evropskega parlamenta prosi, naj umaknejo svojo kandidaturo;

| 43. | meni, da je treba merila za imenovanje članov Evropskega računskega sodišča dodatno opredeliti na podlagi člena 286 PDEU, in poudarja, da oceno Parlamenta vodijo predvsem naslednja merila:






  (a) | strokovne izkušnje na visoki ravni, pridobljene na področju javnih financ, revizije in upravljanja, ter temeljito poznavanje upravljanja evropskih institucij; |
| --- | --- | --- |

43.

meni, da je treba merila za imenovanje članov Evropskega računskega sodišča dodatno opredeliti na podlagi člena 286 PDEU, in poudarja, da oceno Parlamenta vodijo predvsem naslednja merila:

(a)

strokovne izkušnje na visoki ravni, pridobljene na področju javnih financ, revizije in upravljanja, ter temeljito poznavanje upravljanja evropskih institucij;

| (b) | dobra revizijska evidenca in dokazilo o zelo dobrem znanju vsaj enega delovnega jezika Evropske unije; |
| --- | --- |

(b)

dobra revizijska evidenca in dokazilo o zelo dobrem znanju vsaj enega delovnega jezika Evropske unije;

| (c) | kadar je to potrebno, dokaz o predhodni razrešnici za naloge upravljanja, ki so jih kandidati prej izvajali; |
| --- | --- |

(c)

kadar je to potrebno, dokaz o predhodni razrešnici za naloge upravljanja, ki so jih kandidati prej izvajali;

| (d) | kandidati ne smejo imeti izvoljene funkcije ali kakršnih koli odgovornosti v politični stranki od datuma imenovanja; |
| --- | --- |

(d)

kandidati ne smejo imeti izvoljene funkcije ali kakršnih koli odgovornosti v politični stranki od datuma imenovanja;

| (e) | priznani visoki standardi integritete in morale kandidata; |
| --- | --- |

(e)

priznani visoki standardi integritete in morale kandidata;

| (f) | glede na naravo dela, ki ga bodo opravljali, se upošteva tudi starost kandidatov, pri čemer se na primer šteje kot razumno določiti, da člani Računskega sodišča ob imenovanju ne bi smeli biti starejši od 67 let; |
| --- | --- |

(f)

glede na naravo dela, ki ga bodo opravljali, se upošteva tudi starost kandidatov, pri čemer se na primer šteje kot razumno določiti, da člani Računskega sodišča ob imenovanju ne bi smeli biti starejši od 67 let;

| (g) | člani ne opravljajo več kot dveh mandatov; |
| --- | --- |

(g)

člani ne opravljajo več kot dveh mandatov;

| (h) | nazadnje bo Parlament zelo resno upošteval vprašanje uravnotežene zastopanosti spolov med člani Računskega sodišča; |
| --- | --- |

(h)

nazadnje bo Parlament zelo resno upošteval vprašanje uravnotežene zastopanosti spolov med člani Računskega sodišča;

| 44. | poziva Svet, naj se zaveže, da bo:






  (a) | Parlamentu predstavil vsaj dva kandidata iz vsake države članice, od tega po eno žensko in enega moškega; |
| --- | --- | --- |

44.

poziva Svet, naj se zaveže, da bo:

(a)

Parlamentu predstavil vsaj dva kandidata iz vsake države članice, od tega po eno žensko in enega moškega;

| (b) | predloge pripravil tako, da bodo v celoti skladni z merili, ki so določena v resolucijah Parlamenta, pod pogojem, da bo Parlament zagotovil natančno spoštovanje teh meril s svoje strani; |
| --- | --- |

(b)

predloge pripravil tako, da bodo v celoti skladni z merili, ki so določena v resolucijah Parlamenta, pod pogojem, da bo Parlament zagotovil natančno spoštovanje teh meril s svoje strani;

| (c) | zagotovil ustrezne podatke o karieri ob navedbi imen kandidatov in vse informacije in mnenja, ki jih je prejel, medtem ko potekajo notranji postopki odločanja v državah članicah; |
| --- | --- |

(c)

zagotovil ustrezne podatke o karieri ob navedbi imen kandidatov in vse informacije in mnenja, ki jih je prejel, medtem ko potekajo notranji postopki odločanja v državah članicah;

| (d) | posredoval vse podatke v zvezi s kandidaturami, ki jih je prejel od držav članic, saj bi moral Parlament v primeru, da Svet informacij ne bi predložil, izvajati lastne poizvedbe, kar bi neizogibno privedlo do zamud v postopku; |
| --- | --- |

(d)

posredoval vse podatke v zvezi s kandidaturami, ki jih je prejel od držav članic, saj bi moral Parlament v primeru, da Svet informacij ne bi predložil, izvajati lastne poizvedbe, kar bi neizogibno privedlo do zamud v postopku;

| (e) | vzpostavil stik z ustreznimi organi držav članic, ki bodo pozvani, naj predlagajo kandidate za člane Računskega sodišča, in opozoril te organe na merila in postopke, ki jih je določil Parlament; |
| --- | --- |

(e)

vzpostavil stik z ustreznimi organi držav članic, ki bodo pozvani, naj predlagajo kandidate za člane Računskega sodišča, in opozoril te organe na merila in postopke, ki jih je določil Parlament;

| (f) | se izogibal umikanju kandidatur in predlaganju novih, ki bi upoštevale nove predloge držav članic, povezane zgolj s političnimi merili; |
| --- | --- |

(f)

se izogibal umikanju kandidatur in predlaganju novih, ki bi upoštevale nove predloge držav članic, povezane zgolj s političnimi merili;

| (g) | v primeru, da bi do omenjene situacije prišlo, spoštoval negativno mnenje Parlamenta o razmerah in predlagal novega kandidata ali kandidate; |
| --- | --- |

(g)

v primeru, da bi do omenjene situacije prišlo, spoštoval negativno mnenje Parlamenta o razmerah in predlagal novega kandidata ali kandidate;

| 45. | kar zadeva postopke pred Odborom za proračunski nadzor in na plenarnem zasedanju, določa naslednje:






  (a) | vsako priporočilo o posamezni kandidaturi se odda v obliki poročila, ki mora biti sprejeto z večino oddanih glasov, in kandidatura je v njem zgolj navedena; |
| --- | --- | --- |

45.

kar zadeva postopke pred Odborom za proračunski nadzor in na plenarnem zasedanju, določa naslednje:

(a)

vsako priporočilo o posamezni kandidaturi se odda v obliki poročila, ki mora biti sprejeto z večino oddanih glasov, in kandidatura je v njem zgolj navedena;

| (b) | poročilo sestavljajo:






  (i) | navedbe, ki povzemajo okoliščine posredovanja Parlamentu; |
| --- | --- | --- |

(b)

poročilo sestavljajo:

(i)

navedbe, ki povzemajo okoliščine posredovanja Parlamentu;

| (ii) | uvodne izjave, ki opišejo postopek pristojnemu odboru; |
| --- | --- |

(ii)

uvodne izjave, ki opišejo postopek pristojnemu odboru;

| (iii) | operativno besedilo, ki je lahko sestavljeno iz:






  — | pozitivnega mnenja ali |
| --- | --- | --- |

(iii)

operativno besedilo, ki je lahko sestavljeno iz:

—

pozitivnega mnenja ali

| — | negativnega mnenja; |
| --- | --- |

—

negativnega mnenja;

| (c) | o navedbah in uvodnih izjavah se ne glasuje; |
| --- | --- |

(c)

o navedbah in uvodnih izjavah se ne glasuje;

| (d) | življenjepis in odgovori na vprašalnik so priloženi poročilu kot priloga; |
| --- | --- |

(d)

življenjepis in odgovori na vprašalnik so priloženi poročilu kot priloga;

| (e) | Odbor za proračunski nadzor in plenum glasujeta o imenovanju zadevnega kandidata; |
| --- | --- |

(e)

Odbor za proračunski nadzor in plenum glasujeta o imenovanju zadevnega kandidata;

o

o o

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Računskemu sodišču, v vednost pa tudi drugim institucijam Evropske unije ter parlamentom in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Računskemu sodišču, v vednost pa tudi drugim institucijam Evropske unije ter parlamentom in revizorskim organom držav članic.

---

(1)  UL C 107, 30.4.2004, str. 1.

(2)  UL C 337, 21.12.1992, str. 51.

(3)  UL C 43, 20.2.1995, str. 75.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0319.

(5)  Kratica za francoski izraz „Déclaration d'assurance“.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/14

---

P7_TA(2014)0061

Ustreznost predpisov, subsidiarnost in sorazmernost v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o ustreznosti predpisov, subsidiarnosti in sorazmernosti v EU – 19. poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leto 2011 (2013/2077(INI))

(2017/C 093/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (1),

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 Pogodbe o delovanju Evropske unije o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, zlasti členov 4, 6 in 7 Protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 Pogodbe o delovanju Evropske unije o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, zlasti členov 4, 6 in 7 Protokola,

| — | ob upoštevanju praktičnih ureditev za izvajanje člena 294(4) PDEU v primeru sporazuma v prvi obravnavi, o katerih sta se 22. julija 2011 sporazumeli pristojni službi Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju praktičnih ureditev za izvajanje člena 294(4) PDEU v primeru sporazuma v prvi obravnavi, o katerih sta se 22. julija 2011 sporazumeli pristojni službi Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2012 o osemnajstem poročilu o boljši pripravi zakonodaje – uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti (2010) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2012 o osemnajstem poročilu o boljši pripravi zakonodaje – uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti (2010) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o boljši zakonodaji, subsidiarnosti, sorazmernosti in pametnih predpisih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o boljši zakonodaji, subsidiarnosti, sorazmernosti in pametnih predpisih (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o zagotavljanju neodvisnih ocen učinka (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o zagotavljanju neodvisnih ocen učinka (4),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti (Devetnajsto poročilo o boljši pripravi zakonodaje, leto 2011) (COM(2012)0373), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti (Devetnajsto poročilo o boljši pripravi zakonodaje, leto 2011) (COM(2012)0373),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije o programu ustreznosti in uspešnosti predpisov (COM(2012)0746) in (COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije o programu ustreznosti in uspešnosti predpisov (COM(2012)0746) in (COM(2013)0685),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pametna pravna ureditev – odziv na potrebe malih in srednjih podjetij“ (COM(2013)0122), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pametna pravna ureditev – odziv na potrebe malih in srednjih podjetij“ (COM(2013)0122),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o spremljanju pametne pravne ureditve za MSP in posvetovanju o njej (SWD(2013)0060), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o spremljanju pametne pravne ureditve za MSP in posvetovanju o njej (SWD(2013)0060),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pametna pravna ureditev v Evropski uniji“ (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pametna pravna ureditev v Evropski uniji“ (COM(2010)0543),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. maja 2013 o pametni pravni ureditvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. maja 2013 o pametni pravni ureditvi,

| — | ob upoštevanju poročila skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve z dne 15. novembra 2011 z naslovom „Evropa je lahko uspešnejša: Poročilo o najboljših praksah držav članic za izvajanje zakonodaje EU z najmanj obremenitvami“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve z dne 15. novembra 2011 z naslovom „Evropa je lahko uspešnejša: Poročilo o najboljših praksah držav članic za izvajanje zakonodaje EU z najmanj obremenitvami“,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. maja 2013 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. maja 2013 (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A7-0056/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A7-0056/2014),

| A. | ker agenda za pametno pravno ureditev predstavlja poskus združitve prizadevanj za boljšo pripravo zakonodaje, poenostavitev prava EU in zmanjšanje upravnih bremen ter za napredek v smeri dobrega upravljanja na podlagi oblikovanja politike, ki temelji na dokazih in vključuje ocene učinka in naknadni nadzor kot bistvena elementa; |
| --- | --- |

A.

ker agenda za pametno pravno ureditev predstavlja poskus združitve prizadevanj za boljšo pripravo zakonodaje, poenostavitev prava EU in zmanjšanje upravnih bremen ter za napredek v smeri dobrega upravljanja na podlagi oblikovanja politike, ki temelji na dokazih in vključuje ocene učinka in naknadni nadzor kot bistvena elementa;

| B. | meni, da bi morali biti nacionalni parlamenti vključeni v naknadne ocene novih uredb, kar bi bilo Komisiji v pomoč pri poročilih ter bi na splošno izboljšalo ocene nacionalnih parlamentov o evropskih vprašanjih; |
| --- | --- |

B.

meni, da bi morali biti nacionalni parlamenti vključeni v naknadne ocene novih uredb, kar bi bilo Komisiji v pomoč pri poročilih ter bi na splošno izboljšalo ocene nacionalnih parlamentov o evropskih vprašanjih;

| C. | ker Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003 ne ustreza več sedanjemu zakonodajnemu okolju, ki ga prinaša Lizbonska pogodba, med drugim zaradi polovičarskega pristopa institucij EU, ki postopno sprejemajo skupne politične izjave o obrazložitvenih dokumentih in praktične ureditve na ravni sekretariatov za izvajanje člena 294 PDEU; |
| --- | --- |

C.

ker Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003 ne ustreza več sedanjemu zakonodajnemu okolju, ki ga prinaša Lizbonska pogodba, med drugim zaradi polovičarskega pristopa institucij EU, ki postopno sprejemajo skupne politične izjave o obrazložitvenih dokumentih in praktične ureditve na ravni sekretariatov za izvajanje člena 294 PDEU;

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da bi na evropski ravni predložena in sprejeta zakonodaja morala biti preprosta, uspešna in učinkovita, morala bi zagotavljati jasno dodano vrednost, biti lahko razumljiva in dostopna v vseh uradnih jezikih držav članic ter prinašati obsežne koristi ob minimalnih stroških; priznava, da je gospodarska kriza povečala pritisk na vire nacionalnih uprav, in meni, da bi zaveza k pripravi jasne in enostavno prenosljive zakonodaje pripomogla k ublažitvi dela bremena za nacionalne uprave in posameznike, ki morajo ravnati v skladu s pravom; poudarja dejstvo, da so evropske institucije odgovorne, da zagotovijo, da je zakonodaja jasna in lahko razumljiva ter ne obremenjuje po nepotrebnem državljanov ali podjetij; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da bi na evropski ravni predložena in sprejeta zakonodaja morala biti preprosta, uspešna in učinkovita, morala bi zagotavljati jasno dodano vrednost, biti lahko razumljiva in dostopna v vseh uradnih jezikih držav članic ter prinašati obsežne koristi ob minimalnih stroških; priznava, da je gospodarska kriza povečala pritisk na vire nacionalnih uprav, in meni, da bi zaveza k pripravi jasne in enostavno prenosljive zakonodaje pripomogla k ublažitvi dela bremena za nacionalne uprave in posameznike, ki morajo ravnati v skladu s pravom; poudarja dejstvo, da so evropske institucije odgovorne, da zagotovijo, da je zakonodaja jasna in lahko razumljiva ter ne obremenjuje po nepotrebnem državljanov ali podjetij;

| 2. | poudarja, da ocena učinka nove ureditve na MSP ter na velika podjetja ne sme povzročiti diskriminacije delavcev na podlagi velikosti podjetja, ki jih zaposluje, ali ogrožati temeljnih pravic delavcev, vključno s pravico do obveščenosti in posvetovanja, delovnih pogojev, dobrim počutjem pri delu in pravicami na področju socialne varnosti, ter ne sme ovirati izboljšanja teh pravic ali varstva delavcev na delovnem mestu pred starimi in novimi tveganji, povezanimi z delom; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da ocena učinka nove ureditve na MSP ter na velika podjetja ne sme povzročiti diskriminacije delavcev na podlagi velikosti podjetja, ki jih zaposluje, ali ogrožati temeljnih pravic delavcev, vključno s pravico do obveščenosti in posvetovanja, delovnih pogojev, dobrim počutjem pri delu in pravicami na področju socialne varnosti, ter ne sme ovirati izboljšanja teh pravic ali varstva delavcev na delovnem mestu pred starimi in novimi tveganji, povezanimi z delom;

| 3. | poudarja, da morajo evropske institucije pri zakonodajnem delu spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da morajo evropske institucije pri zakonodajnem delu spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 4. | opozarja na svoje predhodne pripombe, da ti dve načeli v ocenah učinka, ki jih je izvedla Komisija, po ugotovitvah odbora za oceno učinka in nacionalnih parlamentov v številnih primerih nista bili ustrezno obravnavani; znova izraža svoje razočaranje, ker so se takšne kritike ponovile še za naslednje leto; |
| --- | --- |

4.

opozarja na svoje predhodne pripombe, da ti dve načeli v ocenah učinka, ki jih je izvedla Komisija, po ugotovitvah odbora za oceno učinka in nacionalnih parlamentov v številnih primerih nista bili ustrezno obravnavani; znova izraža svoje razočaranje, ker so se takšne kritike ponovile še za naslednje leto;

| 5. | meni, da si je za boljšo zakonodajo treba prizadevati v duhu upravljanja na več ravneh, torej z usklajenim ukrepanjem Evropske unije, nacionalnih institucij ter lokalnih in regionalnih organov; |
| --- | --- |

5.

meni, da si je za boljšo zakonodajo treba prizadevati v duhu upravljanja na več ravneh, torej z usklajenim ukrepanjem Evropske unije, nacionalnih institucij ter lokalnih in regionalnih organov;

| 6. | znova poziva k pogajanjem o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003, da bi tako upoštevali novo zakonodajno okolje, ki ga prinaša Lizbonska pogodba, utrdili obstoječe najboljše prakse in posodobili sporazum v skladu s programom za boljšo pripravo zakonodaje; priporoča, da se morebitni novi sporazumi sprejmejo na podlagi člena 295 PDEU in so zavezujoče narave; |
| --- | --- |

6.

znova poziva k pogajanjem o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003, da bi tako upoštevali novo zakonodajno okolje, ki ga prinaša Lizbonska pogodba, utrdili obstoječe najboljše prakse in posodobili sporazum v skladu s programom za boljšo pripravo zakonodaje; priporoča, da se morebitni novi sporazumi sprejmejo na podlagi člena 295 PDEU in so zavezujoče narave;

| 7. | poziva Komisijo in Svet, naj Parlament vključita v pogajanja o merilih za ustrezno uporabo členov 290 in 291 PDEU; meni, da bi bilo to mogoče doseči v okviru revizije Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje, kamor bi bila med drugim vključena taka merila; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in Svet, naj Parlament vključita v pogajanja o merilih za ustrezno uporabo členov 290 in 291 PDEU; meni, da bi bilo to mogoče doseči v okviru revizije Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje, kamor bi bila med drugim vključena taka merila;

| 8. | meni, da so različni nazivi, ki se uporabljajo za programe, s katerimi Komisija vrednoti sprejeto zakonodajo in zagotavlja zmanjšanje bremena, begajoči in po nepotrebnem zapleteni; priporoča, da se sprejme enoten naziv za „boljšo pripravo zakonodaje“, in ponovno poziva k imenovanju komisarja, ki bo odgovoren za to nalogo; |
| --- | --- |

8.

meni, da so različni nazivi, ki se uporabljajo za programe, s katerimi Komisija vrednoti sprejeto zakonodajo in zagotavlja zmanjšanje bremena, begajoči in po nepotrebnem zapleteni; priporoča, da se sprejme enoten naziv za „boljšo pripravo zakonodaje“, in ponovno poziva k imenovanju komisarja, ki bo odgovoren za to nalogo;

| 9. | poziva Komisijo, naj obširneje revidira uporabo načela sorazmernosti, zlasti glede uporabe členov 290 in 291 PDEU o delegiranih in izvedbenih aktih; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj obširneje revidira uporabo načela sorazmernosti, zlasti glede uporabe členov 290 in 291 PDEU o delegiranih in izvedbenih aktih;

| 10. | meni, da je treba v kontekstu širše demokratične legitimnosti posebno pozornost nameniti sistemu zgodnjega obveščanja. |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba v kontekstu širše demokratične legitimnosti posebno pozornost nameniti sistemu zgodnjega obveščanja.

Mehanizem subsidiarnosti za nacionalne parlamente

| 11. | opozarja, da je zaradi gospodarske in finančne krize sicer potrebno boljše usklajevanje politik in okrepitev pooblastil Unije na številnih področjih, vendar je treba v sistemu upravljanja Evropske unije na več ravneh ohraniti jasno delitev pristojnosti in po pregledni razpravi sprejemati odločitve na pregleden način na najbolj ustrezni stopnji ter zmanjševati birokracijo; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je zaradi gospodarske in finančne krize sicer potrebno boljše usklajevanje politik in okrepitev pooblastil Unije na številnih področjih, vendar je treba v sistemu upravljanja Evropske unije na več ravneh ohraniti jasno delitev pristojnosti in po pregledni razpravi sprejemati odločitve na pregleden način na najbolj ustrezni stopnji ter zmanjševati birokracijo;

| 12. | poudarja, da morajo evropske institucije spoštovati, da načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, zapisani v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji in protokolu št. 2 k Pogodbi o delovanju Evropske unije, ki sta splošne narave, zavezujeta institucije pri izvajanju pooblastil Unije, z izjemo, da se načelo subsidiarnosti ne uporablja na področjih, ki spadajo v izključno pristojnost Unije; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da morajo evropske institucije spoštovati, da načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, zapisani v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji in protokolu št. 2 k Pogodbi o delovanju Evropske unije, ki sta splošne narave, zavezujeta institucije pri izvajanju pooblastil Unije, z izjemo, da se načelo subsidiarnosti ne uporablja na področjih, ki spadajo v izključno pristojnost Unije;

| 13. | predlaga, naj se oceni, ali je treba določiti ustrezna merila na ravni EU za ocenjevanje skladnosti z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

13.

predlaga, naj se oceni, ali je treba določiti ustrezna merila na ravni EU za ocenjevanje skladnosti z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 14. | je seznanjen, da protokol št. 2 nacionalnim parlamentom formalno omogoča, da zakonodajalcu EU podajo svoje mnenje o tem, da novi zakonodajni predlog ne izpolnjuje merila subsidiarnosti, saj se njegovi cilji zaradi njihovega obsega ali učinkov ne morejo lažje doseči na ravni Unije kot na ravni države članice; |
| --- | --- |

14.

je seznanjen, da protokol št. 2 nacionalnim parlamentom formalno omogoča, da zakonodajalcu EU podajo svoje mnenje o tem, da novi zakonodajni predlog ne izpolnjuje merila subsidiarnosti, saj se njegovi cilji zaradi njihovega obsega ali učinkov ne morejo lažje doseči na ravni Unije kot na ravni države članice;

| 15. | je seznanjen s ključnim pomenom, ki ga ima ocena učinka kot orodje, ki pomaga pri odločanju v zakonodajnem postopku in poudarja, da je treba v tem okviru ustrezno obravnavati vprašanja, povezana s subsidiarnostjo in sorazmernostjo; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen s ključnim pomenom, ki ga ima ocena učinka kot orodje, ki pomaga pri odločanju v zakonodajnem postopku in poudarja, da je treba v tem okviru ustrezno obravnavati vprašanja, povezana s subsidiarnostjo in sorazmernostjo;

| 16. | pozdravlja tesnejše sodelovanje nacionalnih parlamentov v sklopu evropskega zakonodajnega postopka in ugotavlja, da parlamenti držav članic kažejo še večji interes, da institucije Unije pravilno uporabljajo ta načela; da je temu tako kaže dejstvo, da je Evropski parlament leta 2011 prejel 77 obrazloženih mnenj, ki ugotavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ne izpolnjuje načela subsidiarnosti, in 523 drugih prispevkov o prednostih zakonskega osnutka. Za leto 2010 sta bili ti številki 41 in 299; izraža pripravljenost, da nadaljuje sodelovanje in medparlamentarni dialog z nacionalnimi parlamenti in ju okrepi; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja tesnejše sodelovanje nacionalnih parlamentov v sklopu evropskega zakonodajnega postopka in ugotavlja, da parlamenti držav članic kažejo še večji interes, da institucije Unije pravilno uporabljajo ta načela; da je temu tako kaže dejstvo, da je Evropski parlament leta 2011 prejel 77 obrazloženih mnenj, ki ugotavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ne izpolnjuje načela subsidiarnosti, in 523 drugih prispevkov o prednostih zakonskega osnutka. Za leto 2010 sta bili ti številki 41 in 299; izraža pripravljenost, da nadaljuje sodelovanje in medparlamentarni dialog z nacionalnimi parlamenti in ju okrepi;

| 17. | odločno poudarja pomen parlamentarnega nadzora tako Evropskega parlamenta kot nacionalnih parlamentov; priporoča, naj se nacionalnim parlamentom odobri znatna pomoč, ki jim bo omogočila izvajanje njihovih nalog nadzora; predlaga, da se nacionalnim parlamentom zagotovijo smernice, ki jim bodo pomagale pri ocenjevanju skladnosti z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

17.

odločno poudarja pomen parlamentarnega nadzora tako Evropskega parlamenta kot nacionalnih parlamentov; priporoča, naj se nacionalnim parlamentom odobri znatna pomoč, ki jim bo omogočila izvajanje njihovih nalog nadzora; predlaga, da se nacionalnim parlamentom zagotovijo smernice, ki jim bodo pomagale pri ocenjevanju skladnosti z načelom subsidiarnosti;

| 18. | poudarja, da je Sodišče Evropske unije v skladu s členom 263 PDEU pristojno za pregled zakonitosti zakonodajnih aktov glede skladnosti z načelom subsidiarnosti in da to načelo predstavlja politično smernico o izvajanju pooblastil na ravni Unije; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je Sodišče Evropske unije v skladu s členom 263 PDEU pristojno za pregled zakonitosti zakonodajnih aktov glede skladnosti z načelom subsidiarnosti in da to načelo predstavlja politično smernico o izvajanju pooblastil na ravni Unije;

| 19. | vendar opozarja, da je Sodišče Evropske unije na podlagi pogodb pristojno, da odloča o tožbah v zvezi s kršitvijo pogodb ali katerega koli pravnega pravila, ki se nanaša na njihovo uporabo, in da načeli subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s Pogodbo o Evropski uniji sodita med ta pravila; ugotavlja torej, da sodni nadzor nad veljavnostjo aktov Evropske unije zajema tudi preverjanje skladnosti s tema dvema načeloma; |
| --- | --- |

19.

vendar opozarja, da je Sodišče Evropske unije na podlagi pogodb pristojno, da odloča o tožbah v zvezi s kršitvijo pogodb ali katerega koli pravnega pravila, ki se nanaša na njihovo uporabo, in da načeli subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s Pogodbo o Evropski uniji sodita med ta pravila; ugotavlja torej, da sodni nadzor nad veljavnostjo aktov Evropske unije zajema tudi preverjanje skladnosti s tema dvema načeloma;

| 20. | poudarja, da je Sodišče v svoji sodbi z dne 12. maja 2011 v zadevi C–176/09 Luxembourg proti Evropskemu parlamentu in Svetu odločil, da načelo subsidiarnosti „zahteva, da so ukrepi, sprejeti v skladu s pravom Unije, primerni za uresničenje legitimnih ciljev, ki jim sledi zadevna ureditev, in ne smejo prekoračiti okvirov, ki so potrebni za njihovo doseganje‟ in da se lahko „na področjih, na katerih ima zakonodajalec Unije široka zakonodajna pooblastila“ na zakonitost sprejetega ukrepa v tem okviru vpliva le če je ukrep očitno neustrezen glede na cilj, ki ga pristojne institucije želijo izpolniti, čeprav mora evropski zakonodajalec vseeno „svojo izbiro utemeljiti na objektivnih merilih“ in pri ocenjevanju bremen, povezanih z različnimi možnimi ukrepi „preučiti, ali cilji sprejetega ukrepa upravičujejo negativne gospodarske posledice, celo precejšnje, za posamezne operaterje“; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je Sodišče v svoji sodbi z dne 12. maja 2011 v zadevi C–176/09 Luxembourg proti Evropskemu parlamentu in Svetu odločil, da načelo subsidiarnosti „zahteva, da so ukrepi, sprejeti v skladu s pravom Unije, primerni za uresničenje legitimnih ciljev, ki jim sledi zadevna ureditev, in ne smejo prekoračiti okvirov, ki so potrebni za njihovo doseganje‟ in da se lahko „na področjih, na katerih ima zakonodajalec Unije široka zakonodajna pooblastila“ na zakonitost sprejetega ukrepa v tem okviru vpliva le če je ukrep očitno neustrezen glede na cilj, ki ga pristojne institucije želijo izpolniti, čeprav mora evropski zakonodajalec vseeno „svojo izbiro utemeljiti na objektivnih merilih“ in pri ocenjevanju bremen, povezanih z različnimi možnimi ukrepi „preučiti, ali cilji sprejetega ukrepa upravičujejo negativne gospodarske posledice, celo precejšnje, za posamezne operaterje“;

| 21. | opaža, da načelo subsidiarnosti, kot je opredeljen v Pogodbah, Uniji dovoljuje ukrepanje na področjih, ki ne spadajo v izključno pristojnost Unije le „če in kolikor države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije“, medtem ko v skladu z načelom sorazmernosti vsebina in oblika ukrepov Unije ne smeta presegati, kar je nujno za doseganje ciljev Pogodb; poudarja, da sta subsidiarnost in sorazmernost tesno povezani, vendar različni: medtem ko se prvi nanaša na ustreznost ukrepov Unije v sektorjih, ki ne spadajo v njeno izključno pristojnost, se drugi nanaša na sorazmernost med sredstvi in cilji, ki jih določi zakonodajalec, in je splošno pravilo, ki ureja izvajanje pooblastil Unije; ugotavlja, da mora obravnavi subsidiarnosti logično slediti obravnava sorazmernosti osnutka zakonodajnega akta, hkrati pa da preverjanje subsidiarnosti ne bi bilo dovolj učinkovito brez preverjanja sorazmernosti; |
| --- | --- |

21.

opaža, da načelo subsidiarnosti, kot je opredeljen v Pogodbah, Uniji dovoljuje ukrepanje na področjih, ki ne spadajo v izključno pristojnost Unije le „če in kolikor države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije“, medtem ko v skladu z načelom sorazmernosti vsebina in oblika ukrepov Unije ne smeta presegati, kar je nujno za doseganje ciljev Pogodb; poudarja, da sta subsidiarnost in sorazmernost tesno povezani, vendar različni: medtem ko se prvi nanaša na ustreznost ukrepov Unije v sektorjih, ki ne spadajo v njeno izključno pristojnost, se drugi nanaša na sorazmernost med sredstvi in cilji, ki jih določi zakonodajalec, in je splošno pravilo, ki ureja izvajanje pooblastil Unije; ugotavlja, da mora obravnavi subsidiarnosti logično slediti obravnava sorazmernosti osnutka zakonodajnega akta, hkrati pa da preverjanje subsidiarnosti ne bi bilo dovolj učinkovito brez preverjanja sorazmernosti;

| 22. | ugotavlja, da je Komisija leta 2011 prejela le majhno število parlamentarnih vprašanj (32 od več kot 12 000) o vprašanjih, ki se nanašajo na skladnost z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da je Komisija leta 2011 prejela le majhno število parlamentarnih vprašanj (32 od več kot 12 000) o vprašanjih, ki se nanašajo na skladnost z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 23. | poudarja dejstvo, da je leta 2011 Komisija prejela 64 obrazloženih mnenj v smislu protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, kar predstavlja znatno povečanje v primerjavi z letom 2010; seznanjen pa je, da teh 64 obrazloženih mnenj predstavlja komajda 10 % od skupno 622, ki so jih nacionalni parlamenti poslali Komisiji leta 2011 v sklopu omenjenega političnega dialoga; opozarja tudi na dejstvo, da ni bilo v zvezi z nobenim predlogom Komisije predloženih dovolj obrazloženih mnenj, da bi se v skladu s protokolom sprožil postopek z „rumenim ali oranžnim kartonom“; vendar je seznanjen, da je bil 22. maja 2012 prvič sprožen postopek z „rumenim kartonom“ zaradi predloga Komisije (osnutek uredbe Sveta o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev oz. t.i. uredba Monti II); poudarja, da je Komisija predlog umaknila, pa ne zato, ker bi menila, da je bilo kršeno načelo subsidiarnosti, temveč ker je ugotovila, da predlog verjetno ne bo imel dovolj politične podpore v Parlamentu in Svetu, da bi bilo njegovo sprejetje zagotovljeno; |
| --- | --- |

23.

poudarja dejstvo, da je leta 2011 Komisija prejela 64 obrazloženih mnenj v smislu protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, kar predstavlja znatno povečanje v primerjavi z letom 2010; seznanjen pa je, da teh 64 obrazloženih mnenj predstavlja komajda 10 % od skupno 622, ki so jih nacionalni parlamenti poslali Komisiji leta 2011 v sklopu omenjenega političnega dialoga; opozarja tudi na dejstvo, da ni bilo v zvezi z nobenim predlogom Komisije predloženih dovolj obrazloženih mnenj, da bi se v skladu s protokolom sprožil postopek z „rumenim ali oranžnim kartonom“; vendar je seznanjen, da je bil 22. maja 2012 prvič sprožen postopek z „rumenim kartonom“ zaradi predloga Komisije (osnutek uredbe Sveta o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev oz. t.i. uredba Monti II); poudarja, da je Komisija predlog umaknila, pa ne zato, ker bi menila, da je bilo kršeno načelo subsidiarnosti, temveč ker je ugotovila, da predlog verjetno ne bo imel dovolj politične podpore v Parlamentu in Svetu, da bi bilo njegovo sprejetje zagotovljeno;

| 24. | meni, da je treba oblikovati mehanizem za preverjanje načela subsidiarnosti in ga začeti uporabljati kot glavni instrument za sodelovanje med evropskimi in nacionalnimi institucijami; z zadovoljstvom ugotavlja, da se ta instrument v praksi uporablja kot sredstvo komunikacije in skupnega dialoga med različnimi institucionalnimi ravnmi v evropskem večplastnem sistemu; |
| --- | --- |

24.

meni, da je treba oblikovati mehanizem za preverjanje načela subsidiarnosti in ga začeti uporabljati kot glavni instrument za sodelovanje med evropskimi in nacionalnimi institucijami; z zadovoljstvom ugotavlja, da se ta instrument v praksi uporablja kot sredstvo komunikacije in skupnega dialoga med različnimi institucionalnimi ravnmi v evropskem večplastnem sistemu;

| 25. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nekatera obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov poudarjajo, da v številnih zakonodajnih predlogih Komisije subsidiarnost ni zadostno utemeljena ali sploh ni utemeljena; |
| --- | --- |

25.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nekatera obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov poudarjajo, da v številnih zakonodajnih predlogih Komisije subsidiarnost ni zadostno utemeljena ali sploh ni utemeljena;

| 26. | priporoča, naj se razišče, zakaj nacionalni parlamenti predložijo tako malo uradnih obrazloženih mnenj in ugotovi, ali je to zato, ker vse strani spoštujejo načelo subsidiarnosti ali pa zato, ker nacionalni parlamenti ne morejo izvajati načela zaradi pomanjkanja sredstev ali kratkih rokov; meni, da je zaželeno, da Komisija naredi analizo; |
| --- | --- |

26.

priporoča, naj se razišče, zakaj nacionalni parlamenti predložijo tako malo uradnih obrazloženih mnenj in ugotovi, ali je to zato, ker vse strani spoštujejo načelo subsidiarnosti ali pa zato, ker nacionalni parlamenti ne morejo izvajati načela zaradi pomanjkanja sredstev ali kratkih rokov; meni, da je zaželeno, da Komisija naredi analizo;

| 27. | poudarja, da morajo institucije EU nacionalnim parlamentom omogočiti pregled osnutkov zakonodajnih predlogov, tako da zagotovijo, da Komisija podrobno in izčrpno utemelji svoje odločitve o načelih subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 5 protokola št. 2 k Pogodbi o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da morajo institucije EU nacionalnim parlamentom omogočiti pregled osnutkov zakonodajnih predlogov, tako da zagotovijo, da Komisija podrobno in izčrpno utemelji svoje odločitve o načelih subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 5 protokola št. 2 k Pogodbi o delovanju Evropske unije;

| 28. | v zvezi s tem ugotavlja, da se zdijo veljavni časovni roki za izvajanje mehanizmov za preverjanje subsidiarnosti in sorazmernosti za nacionalne parlamente pogosto prekratki; |
| --- | --- |

28.

v zvezi s tem ugotavlja, da se zdijo veljavni časovni roki za izvajanje mehanizmov za preverjanje subsidiarnosti in sorazmernosti za nacionalne parlamente pogosto prekratki;

| 29. | meni, da časovna stiska in pritisk na vire, s katerima se ob odzivanju na zakonodajne osnutke soočajo nacionalni parlamenti, prispevata k zaznanemu demokratičnemu primanjkljaju v EU; |
| --- | --- |

29.

meni, da časovna stiska in pritisk na vire, s katerima se ob odzivanju na zakonodajne osnutke soočajo nacionalni parlamenti, prispevata k zaznanemu demokratičnemu primanjkljaju v EU;

| 30. | opozarja na svoje prejšnje zahteve po podrobnejši preučitvi težav, s katerimi se srečujejo nacionalni parlamenti, da bi tako izboljšali delovanje sedanjega sistema; meni tudi, da bi bilo dobro preučiti ukrepe za okrepitev tega mehanizma, ki bi, zlasti ob morebitnem prihodnjem pregledu pogodb, lahko nacionalnem parlamentom dal več pravic; predlaga, da bi bilo ob takem morebitnem pregledu dobro razmisliti o tem, kakšno bilo primerno število odgovorov s strani nacionalnih parlamentov, da se sproži takšen postopek, ali bi slednji moral biti omejen na razloge, povezane zgolj s subsidiarnostjo, in kakšen naj bi bil njegov učinek, zlasti ob upoštevanju nedavnih izkušenj s postopkom z rumenim kartonom; meni, da je takšna razprava koristna faza pri spreminjanju pristojnosti, ki je dodeljena nacionalnim parlamentom, saj usklajuje spodbude za izvajanje nadzora z učinki na evropski ravni; |
| --- | --- |

30.

opozarja na svoje prejšnje zahteve po podrobnejši preučitvi težav, s katerimi se srečujejo nacionalni parlamenti, da bi tako izboljšali delovanje sedanjega sistema; meni tudi, da bi bilo dobro preučiti ukrepe za okrepitev tega mehanizma, ki bi, zlasti ob morebitnem prihodnjem pregledu pogodb, lahko nacionalnem parlamentom dal več pravic; predlaga, da bi bilo ob takem morebitnem pregledu dobro razmisliti o tem, kakšno bilo primerno število odgovorov s strani nacionalnih parlamentov, da se sproži takšen postopek, ali bi slednji moral biti omejen na razloge, povezane zgolj s subsidiarnostjo, in kakšen naj bi bil njegov učinek, zlasti ob upoštevanju nedavnih izkušenj s postopkom z rumenim kartonom; meni, da je takšna razprava koristna faza pri spreminjanju pristojnosti, ki je dodeljena nacionalnim parlamentom, saj usklajuje spodbude za izvajanje nadzora z učinki na evropski ravni;

| 31. | meni, da bi medtem lahko uvedli več pobud za izboljšanje ocenjevanja evropskih zadev s strani nacionalnih parlamentov; zlasti:






  — | predlaga, da bi moral vsak zakonodajni akt, ki je objavljen v Uradnem listu, vsebovati opombo, v kateri bi bili navedeni nacionalni parlamenti, ki so se odzvali, in tisti, ki so izrazili pomisleke glede upoštevanja načela subsidiarnosti; |
| --- | --- | --- |

31.

meni, da bi medtem lahko uvedli več pobud za izboljšanje ocenjevanja evropskih zadev s strani nacionalnih parlamentov; zlasti:

—

predlaga, da bi moral vsak zakonodajni akt, ki je objavljen v Uradnem listu, vsebovati opombo, v kateri bi bili navedeni nacionalni parlamenti, ki so se odzvali, in tisti, ki so izrazili pomisleke glede upoštevanja načela subsidiarnosti;

| — | predlaga, da se obrazložena mnenja, ki jih nacionalni parlamenti pošljejo na podlagi uporabe člena 6 protokola št. 2 k PEU in PDEU, nemudoma posredujejo sozakonodajalcema; |
| --- | --- |

—

predlaga, da se obrazložena mnenja, ki jih nacionalni parlamenti pošljejo na podlagi uporabe člena 6 protokola št. 2 k PEU in PDEU, nemudoma posredujejo sozakonodajalcema;

| — | predlaga, da se pripravijo smernice, v katerih bi začrtali merila za obrazložena mnenja o vprašanjih subsidiarnosti; |
| --- | --- |

—

predlaga, da se pripravijo smernice, v katerih bi začrtali merila za obrazložena mnenja o vprašanjih subsidiarnosti;

| — | predlaga, naj nacionalni parlamenti pripravijo primerjalna vrednotenja predhodnih ocen, ki so jih izvedli, ter naknadnih ocen, ki jih je pripravila Komisija; |
| --- | --- |

—

predlaga, naj nacionalni parlamenti pripravijo primerjalna vrednotenja predhodnih ocen, ki so jih izvedli, ter naknadnih ocen, ki jih je pripravila Komisija;

Boljša priprava zakonodaje

| 32. | meni, da bo učinkovit pristop k izzivom na področju boljše priprave zakonodaje, tako z vidika obstoječih zakonov kot z vidika prihodnje zakonodaje, pripomogel k temu, da se bodo evropske institucije lažje odzivale na krizo; meni, da je reforma evropske zakonodaje in zakonodajnih praks bistveno orodje za zagotavljanje rasti, konkurenčnosti in dostojnih delovnih mest v Evropi; |
| --- | --- |

32.

meni, da bo učinkovit pristop k izzivom na področju boljše priprave zakonodaje, tako z vidika obstoječih zakonov kot z vidika prihodnje zakonodaje, pripomogel k temu, da se bodo evropske institucije lažje odzivale na krizo; meni, da je reforma evropske zakonodaje in zakonodajnih praks bistveno orodje za zagotavljanje rasti, konkurenčnosti in dostojnih delovnih mest v Evropi;

| 33. | pozdravlja vse večji poudarek, ki ga Komisija namenja političnemu ciklusu, kjer se faze dajanja pobude, ocene učinka, posvetovanja, uzakonitve, izvajanja in vrednotenja zakonodaje EU obravnavajo kot del usklajenega procesa; v zvezi s tem meni, da bi načelo „Najprej pomisli na male“ moralo biti ključni element celotnega procesa ter da bilo treba izboljšati predhodno oceno nove zakonodaje in s tem vzpostaviti razumljiv in pregleden proces za spodbujanje rasti in konkurenčnosti v Evropi; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja vse večji poudarek, ki ga Komisija namenja političnemu ciklusu, kjer se faze dajanja pobude, ocene učinka, posvetovanja, uzakonitve, izvajanja in vrednotenja zakonodaje EU obravnavajo kot del usklajenega procesa; v zvezi s tem meni, da bi načelo „Najprej pomisli na male“ moralo biti ključni element celotnega procesa ter da bilo treba izboljšati predhodno oceno nove zakonodaje in s tem vzpostaviti razumljiv in pregleden proces za spodbujanje rasti in konkurenčnosti v Evropi;

| 34. | v zvezi s tem pozdravlja sporočili Komisije o pametni pravni ureditvi in o ustreznosti predpisov EU ter delovni dokument služb Komisije o „10 predpisih, ki najbolj obremenjujejo MSP“; meni, da ti dokumenti predstavljajo verodostojen napredek v okviru programa za boljšo pripravo zakonodaje in odražajo številne predhodne zahteve Parlamenta; |
| --- | --- |

34.

v zvezi s tem pozdravlja sporočili Komisije o pametni pravni ureditvi in o ustreznosti predpisov EU ter delovni dokument služb Komisije o „10 predpisih, ki najbolj obremenjujejo MSP“; meni, da ti dokumenti predstavljajo verodostojen napredek v okviru programa za boljšo pripravo zakonodaje in odražajo številne predhodne zahteve Parlamenta;

| 35. | meni, da bi bilo treba ta retorični napredek sedaj utrditi s konkretnimi ukrepi; zato poziva Komisijo, naj predloži nadaljnje konkretne predloge za vsestransko zmanjšanje regulativnih bremen EU, ne da bi pri tem ogrozila zdravje in varnost pri delu, in zlasti naj:






  — | čim prej sprejme ukrepe za zmanjšanje bremen, ki so jih opredelila MSP po vsej Evropi v posvetovanju o 10 predpisih, ki najbolj obremenjujejo MSP; |
| --- | --- | --- |

35.

meni, da bi bilo treba ta retorični napredek sedaj utrditi s konkretnimi ukrepi; zato poziva Komisijo, naj predloži nadaljnje konkretne predloge za vsestransko zmanjšanje regulativnih bremen EU, ne da bi pri tem ogrozila zdravje in varnost pri delu, in zlasti naj:

—

čim prej sprejme ukrepe za zmanjšanje bremen, ki so jih opredelila MSP po vsej Evropi v posvetovanju o 10 predpisih, ki najbolj obremenjujejo MSP;

| — | ob predlaganju nove zakonodaje po potrebi poveča uporabo izjem ali blažjih režimov za mikropodjetja in MSP ter poskrbi, da so predpisi o javnih naročilih EU bolj prijazni do MSP; |
| --- | --- |

—

ob predlaganju nove zakonodaje po potrebi poveča uporabo izjem ali blažjih režimov za mikropodjetja in MSP ter poskrbi, da so predpisi o javnih naročilih EU bolj prijazni do MSP;

| — | čim prej izpolni zaveze iz svojega sporočila o ustreznosti predpisov (REFIT) z dne 2. oktobra 2013 (COM(2013)0685) ter opravi ocene na ključnih političnih področjih pred koncem tega zakonodajnega obdobja, vključno s prispevki z vseh ravni upravljanja v glavnih sektorjih, ki zadevajo lokalne in regionalne organe; |
| --- | --- |

—

čim prej izpolni zaveze iz svojega sporočila o ustreznosti predpisov (REFIT) z dne 2. oktobra 2013 (COM(2013)0685) ter opravi ocene na ključnih političnih področjih pred koncem tega zakonodajnega obdobja, vključno s prispevki z vseh ravni upravljanja v glavnih sektorjih, ki zadevajo lokalne in regionalne organe;

| — | si začne ambiciozneje prizadevati za ustvarjanje delovnih mest in rast v Evropski uniji, tako da zniža stroške, povezane s predpisi, za podjetja; |
| --- | --- |

—

si začne ambiciozneje prizadevati za ustvarjanje delovnih mest in rast v Evropski uniji, tako da zniža stroške, povezane s predpisi, za podjetja;

| — | pripravi letno poročilo, ki se bo osredotočalo na obsežnejši program za boljšo pripravo zakonodaje in bo vsebovalo predstavitev napredka na področju pobud Komisije ter vključevalo poročilo o neto stroških podjetij ter o socialnih stroških zaradi novih predlogov Komisije, sprejetih v predhodnih 12 mesecih; |
| --- | --- |

—

pripravi letno poročilo, ki se bo osredotočalo na obsežnejši program za boljšo pripravo zakonodaje in bo vsebovalo predstavitev napredka na področju pobud Komisije ter vključevalo poročilo o neto stroških podjetij ter o socialnih stroških zaradi novih predlogov Komisije, sprejetih v predhodnih 12 mesecih;

| 36. | poudarja, da sta boljše zdravje in varnost pri delu ter obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi pomembna dejavnika za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti v evropskem gospodarstvu; poudarja, da trdna in stabilna ureditev na tem področju ne ovira rasti, ampak k njej prispeva; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da sta boljše zdravje in varnost pri delu ter obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi pomembna dejavnika za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti v evropskem gospodarstvu; poudarja, da trdna in stabilna ureditev na tem področju ne ovira rasti, ampak k njej prispeva;

| 37. | meni, da bi Komisija morala dodatno raziskati možnost uvedbe stopnje bele knjige v zakonodajni postopek; meni, da bi se s tem, ko bi zainteresiranim stranem dali možnost komentiranja osnutkov predlogov in priloženih začasnih ocen učinka, izboljšala kakovost zakonodajnih osnutkov, ki jih predloži Komisija, pri čemer se obdobje nastajanja prihodnje zakonodaje ne bi pretirano podaljšalo; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi Komisija morala dodatno raziskati možnost uvedbe stopnje bele knjige v zakonodajni postopek; meni, da bi se s tem, ko bi zainteresiranim stranem dali možnost komentiranja osnutkov predlogov in priloženih začasnih ocen učinka, izboljšala kakovost zakonodajnih osnutkov, ki jih predloži Komisija, pri čemer se obdobje nastajanja prihodnje zakonodaje ne bi pretirano podaljšalo;

| 38. | še enkrat opozarja na poziv Parlamenta Komisiji, naj pripravi predloge za izvajanje regulativnega ravnovesja, v skladu s katerimi bi bilo treba pred sprejetjem nove zakonodaje, ki bi prinesla stroške, opredeliti enakovredna znižanja drugih stroškov; ugotavlja, da zakonodaja EU ne pomeni avtomatsko odprave 28 nacionalnih zakonov v korist enega evropskega zakona niti ne pomeni, da novi evropski zakon avtomatsko nalaga manjše breme kot zadevni nacionalni zakoni; zato poziva Komisijo, naj resno preuči ta predlog in predloži oceno njegovega učinka pred zaključkom sedanjega parlamentarnega obdobja leta 2014; |
| --- | --- |

38.

še enkrat opozarja na poziv Parlamenta Komisiji, naj pripravi predloge za izvajanje regulativnega ravnovesja, v skladu s katerimi bi bilo treba pred sprejetjem nove zakonodaje, ki bi prinesla stroške, opredeliti enakovredna znižanja drugih stroškov; ugotavlja, da zakonodaja EU ne pomeni avtomatsko odprave 28 nacionalnih zakonov v korist enega evropskega zakona niti ne pomeni, da novi evropski zakon avtomatsko nalaga manjše breme kot zadevni nacionalni zakoni; zato poziva Komisijo, naj resno preuči ta predlog in predloži oceno njegovega učinka pred zaključkom sedanjega parlamentarnega obdobja leta 2014;

| 39. | obžaluje, da namerava Komisija umakniti svoj predlog o statutu evropske zasebne družbe, ki ga je Parlament zahteval v zakonodajnem samoiniciativnem poročilu, poziva Komisijo, naj se pred umikom katerega koli predloga, ki temelji na zakonodajnem samoiniciativnem sporočilu, posvetuje s Parlamentom; |
| --- | --- |

39.

obžaluje, da namerava Komisija umakniti svoj predlog o statutu evropske zasebne družbe, ki ga je Parlament zahteval v zakonodajnem samoiniciativnem poročilu, poziva Komisijo, naj se pred umikom katerega koli predloga, ki temelji na zakonodajnem samoiniciativnem sporočilu, posvetuje s Parlamentom;

| 40. | Poudarja, kako pomembna je poenostavitev za racionalizacijo regulativnega okolja, zlasti za lokalne in regionalne organe, ki imajo pogosto omejena in vse manjša sredstva za izvajanje zakonodaje; |
| --- | --- |

40.

Poudarja, kako pomembna je poenostavitev za racionalizacijo regulativnega okolja, zlasti za lokalne in regionalne organe, ki imajo pogosto omejena in vse manjša sredstva za izvajanje zakonodaje;

| 41. | razume „čezmerno prenašanje“ kot prakso držav članic, ki pri prenosu direktiv EU v nacionalno zakonodajo presežejo njihove minimalne zahteve; ponovno poudarja, da podpira ukrepe za preprečevanje čezmernega prenašanja in torej poziva države članice, naj v primerih čezmernega prenašajo obrazložijo razloge zanj; |
| --- | --- |

41.

razume „čezmerno prenašanje“ kot prakso držav članic, ki pri prenosu direktiv EU v nacionalno zakonodajo presežejo njihove minimalne zahteve; ponovno poudarja, da podpira ukrepe za preprečevanje čezmernega prenašanja in torej poziva države članice, naj v primerih čezmernega prenašajo obrazložijo razloge zanj;

Ocena učinka in evropska dodana vrednost

| 42. | pozdravlja dejstvo, da si Komisija s svojimi ocenami učinka prizadeva pokriti širok in obsežen razpon potencialnih učinkov, vendar meni, da bi sistem na številne načine lahko še dodatno okrepili, na primer z vključitvijo teritorialne razsežnosti (finančne in upravne posledice za nacionalne, regionalne in lokalne organe); v tem pogledu podpira odločitev Komisije, da do junija 2014 posodobi, utrdi in pregleda svoje smernice za oceno učinka, ter si pridržuje pravico, da v prihodnjih mesecih prispeva morebitne podrobne izboljšave teh smernic; zahteva, naj se pri ocenah učinka, ki so bistvene za oblikovanje javnega in političnega mnenja, spoštuje večjezičnost; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja dejstvo, da si Komisija s svojimi ocenami učinka prizadeva pokriti širok in obsežen razpon potencialnih učinkov, vendar meni, da bi sistem na številne načine lahko še dodatno okrepili, na primer z vključitvijo teritorialne razsežnosti (finančne in upravne posledice za nacionalne, regionalne in lokalne organe); v tem pogledu podpira odločitev Komisije, da do junija 2014 posodobi, utrdi in pregleda svoje smernice za oceno učinka, ter si pridržuje pravico, da v prihodnjih mesecih prispeva morebitne podrobne izboljšave teh smernic; zahteva, naj se pri ocenah učinka, ki so bistvene za oblikovanje javnega in političnega mnenja, spoštuje večjezičnost;

| 43. | poziva Komisijo, naj analizira metodologijo, ki jo uporablja pri pripravi ocen učinka, da bi ocenili, kako izboljšati kakovostne kazalnike in splošno ravnanje v procesu posvetovanja, zlasti sodelovanje ustreznih deležnikov; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj analizira metodologijo, ki jo uporablja pri pripravi ocen učinka, da bi ocenili, kako izboljšati kakovostne kazalnike in splošno ravnanje v procesu posvetovanja, zlasti sodelovanje ustreznih deležnikov;

| 44. | meni, da je potrebna popolna usklajenost med oceno učinka, ki jo objavi Komisija, in vsebino zakonodajnega predloga, ki ga sprejme kolegij komisarjev; zahteva, da se vsaka ocena učinka predloga, ki ga kolegij spremeni, samodejno posodobi, da odraža spremembe, ki so jih izvedli komisarji; |
| --- | --- |

44.

meni, da je potrebna popolna usklajenost med oceno učinka, ki jo objavi Komisija, in vsebino zakonodajnega predloga, ki ga sprejme kolegij komisarjev; zahteva, da se vsaka ocena učinka predloga, ki ga kolegij spremeni, samodejno posodobi, da odraža spremembe, ki so jih izvedli komisarji;

| 45. | poziva Komisijo, naj okrepi vlogo in neodvisnost odbora za oceno učinka in zlasti naj zakonodajne predloge dokonča in predstavi šele po tem, ko jih odbor odobri in izda pozitivno mnenje o njih; spodbuja odbor za oceno učinka, naj uporablja strokovno znanje socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj okrepi vlogo in neodvisnost odbora za oceno učinka in zlasti naj zakonodajne predloge dokonča in predstavi šele po tem, ko jih odbor odobri in izda pozitivno mnenje o njih; spodbuja odbor za oceno učinka, naj uporablja strokovno znanje socialnih partnerjev;

| 46. | meni, da sedanja izjava o omejitvi odgovornosti, ki določa, da je ocena učinka, ki jo izvede Komisija „zavezujoča le za službe Komisije, ki so sodelovale pri njeni pripravi, in ne vpliva na končno obliko odločitev, ki jih sprejme Komisija“, izpostavlja pomembno slabost obstoječega sistema; |
| --- | --- |

46.

meni, da sedanja izjava o omejitvi odgovornosti, ki določa, da je ocena učinka, ki jo izvede Komisija „zavezujoča le za službe Komisije, ki so sodelovale pri njeni pripravi, in ne vpliva na končno obliko odločitev, ki jih sprejme Komisija“, izpostavlja pomembno slabost obstoječega sistema;

| 47. | pozdravlja pozitiven napredek Direktorata za oceno učinka in evropsko dodano vrednost znotraj Parlamenta; meni, da bi celoten Parlament moral sprejeti bolj sistematičen pristop k upoštevanju ocen učinka; pozdravlja kratke povzetke ocen učinka, ki jih pripravlja Direktorat za oceno učinka in so priloženi predlogom Komisije, in meni, da bi morali biti za odbore bistveni element pri preučevanju zakonodajnih predlogov, ki so predmet razprave; predlaga, da bi morale ocene učinka Parlamenta vključevati teritorialno razsežnost, kjer je ustrezno; poziva konferenco predsednikov odborov, naj preuči, kateri bi bil najboljši način za izvedbo tega priporočila; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja pozitiven napredek Direktorata za oceno učinka in evropsko dodano vrednost znotraj Parlamenta; meni, da bi celoten Parlament moral sprejeti bolj sistematičen pristop k upoštevanju ocen učinka; pozdravlja kratke povzetke ocen učinka, ki jih pripravlja Direktorat za oceno učinka in so priloženi predlogom Komisije, in meni, da bi morali biti za odbore bistveni element pri preučevanju zakonodajnih predlogov, ki so predmet razprave; predlaga, da bi morale ocene učinka Parlamenta vključevati teritorialno razsežnost, kjer je ustrezno; poziva konferenco predsednikov odborov, naj preuči, kateri bi bil najboljši način za izvedbo tega priporočila;

| 48. | opozarja na zavezo Parlamenta in Sveta iz skupnega medinstitucionalnega pristopa k pripravi ocen učinka iz leta 2005, da bosta pred sprejetjem kakršnega koli vsebinskega predloga sprememb izvajala ocene učinka, kadar bo to po njunem mnenju primerno in potrebno za zakonodajni proces, poziva odbore, naj pri uresničevanju te zaveze uporabljajo oddelek za oceno učinka; |
| --- | --- |

48.

opozarja na zavezo Parlamenta in Sveta iz skupnega medinstitucionalnega pristopa k pripravi ocen učinka iz leta 2005, da bosta pred sprejetjem kakršnega koli vsebinskega predloga sprememb izvajala ocene učinka, kadar bo to po njunem mnenju primerno in potrebno za zakonodajni proces, poziva odbore, naj pri uresničevanju te zaveze uporabljajo oddelek za oceno učinka;

| 49. | še enkrat opozarja na Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003 in spodbuja Svet, naj čim prej dokonča delo glede razvoja lastnega mehanizma za izvajanje ocen učinka lastnih vsebinskih predlogov sprememb v skladu z obveznostmi iz sporazuma iz leta 2003; |
| --- | --- |

49.

še enkrat opozarja na Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003 in spodbuja Svet, naj čim prej dokonča delo glede razvoja lastnega mehanizma za izvajanje ocen učinka lastnih vsebinskih predlogov sprememb v skladu z obveznostmi iz sporazuma iz leta 2003;

| 50. | odločno poziva Komisijo, naj resno razmisli o evropski dodani vrednosti ocen, ki so priložene zakonodajnim samoiniciativnim poročilom, in naj podrobno opredeli razloge, zakaj zavrača argumente Parlamenta oziroma meni, da so neprimerni; |
| --- | --- |

50.

odločno poziva Komisijo, naj resno razmisli o evropski dodani vrednosti ocen, ki so priložene zakonodajnim samoiniciativnim poročilom, in naj podrobno opredeli razloge, zakaj zavrača argumente Parlamenta oziroma meni, da so neprimerni;

o

o o

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(2)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 117.

(3)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 87.

(4)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 31.

(5)  UL C 218, 30.7.2013, str. 22.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/21

---

P7_TA(2014)0062

Časovni načrt za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (2013/2183(INI))

(2017/C 093/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 21,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju priporočila CM/Rec(2010)5 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete, sprejetega 31. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila CM/Rec(2010)5 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete, sprejetega 31. marca 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ (COM(2010)0573),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju Listine EU o temeljnih pravicah za leto 2012 (COM(2013)0271) in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju Listine EU o temeljnih pravicah za leto 2012 (COM(2013)0271) in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o tem predlogu z dne 2. aprila 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o tem predlogu z dne 2. aprila 2009 (1),

| — | ob upoštevanju smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je sprejel Svet Evropske unije na svojem zasedanju 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je sprejel Svet Evropske unije na svojem zasedanju 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz novembra 2010 o homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz novembra 2010 o homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete,

| — | ob upoštevanju rezultatov raziskave o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih v Evropski uniji, ki jo je izvedla Agencija za temeljne pravice in ki je bila objavljena 17. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov raziskave o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih v Evropski uniji, ki jo je izvedla Agencija za temeljne pravice in ki je bila objavljena 17. maja 2013,

| — | ob upoštevanju mnenja Agencije za temeljne pravice z dne 1. oktobra 2013 o razmerah na področju enakosti v Evropski uniji 10 let po začetku izvajanja direktiv o enakosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Agencije za temeljne pravice z dne 1. oktobra 2013 o razmerah na področju enakosti v Evropski uniji 10 let po začetku izvajanja direktiv o enakosti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o boju proti homofobiji v Evropi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o boju proti homofobiji v Evropi (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011) (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o okrepitvi boja proti rasizmu, ksenofobiji in kaznivim dejanjem iz sovraštva (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o okrepitvi boja proti rasizmu, ksenofobiji in kaznivim dejanjem iz sovraštva (4),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0009/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0009/2014),

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin;

| B. | ker si Evropska unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

B.

ker si Evropska unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| C. | ker je Svet Evropske unije junija 2013 sprejel trdne smernice za spodbujanje in varovanje uresničevanja vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev zunaj Evropske unije ter bi moral zagotoviti, da bodo učinkovito varovane znotraj EU; |
| --- | --- |

C.

ker je Svet Evropske unije junija 2013 sprejel trdne smernice za spodbujanje in varovanje uresničevanja vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev zunaj Evropske unije ter bi moral zagotoviti, da bodo učinkovito varovane znotraj EU;

| D. | ker Evropska unija svoje ukrepanje že usklajuje s celovitimi politikami, in sicer na področju enakosti in nediskriminacije z Okvirno strategijo na področju nediskriminacije in enakih možnosti za vse, na področju enakosti spolov s Strategijo za enakost žensk in moških 2010–2015, na področju invalidnosti z Evropsko strategijo o invalidnosti 2010–2020 in na področju enakosti Romov z Okvirom EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020; |
| --- | --- |

D.

ker Evropska unija svoje ukrepanje že usklajuje s celovitimi politikami, in sicer na področju enakosti in nediskriminacije z Okvirno strategijo na področju nediskriminacije in enakih možnosti za vse, na področju enakosti spolov s Strategijo za enakost žensk in moških 2010–2015, na področju invalidnosti z Evropsko strategijo o invalidnosti 2010–2020 in na področju enakosti Romov z Okvirom EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020;

| E. | ker Komisija v svoji strategiji za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji priznava potrebo po razvoju posameznih politik o nekaterih temeljnih pravicah na podlagi Pogodb; |
| --- | --- |

E.

ker Komisija v svoji strategiji za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji priznava potrebo po razvoju posameznih politik o nekaterih temeljnih pravicah na podlagi Pogodb;

| F. | ker je Agencija Evropske unije za temeljne pravice v raziskavi iz leta 2013 o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih v Evropski uniji ugotovila, da je v letu pred raziskavo eden od dveh lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, ki so sodelovali v raziskavi, občutil diskriminacijo ali nadlegovanje na podlagi spolne usmerjenosti, eden od treh je doživel diskriminacijo pri dostopu do blaga in storitev, eden od petih je bil telesno napaden in eden od petih diskriminiran pri zaposlovanju ali v poklicu; |
| --- | --- |

F.

ker je Agencija Evropske unije za temeljne pravice v raziskavi iz leta 2013 o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih v Evropski uniji ugotovila, da je v letu pred raziskavo eden od dveh lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, ki so sodelovali v raziskavi, občutil diskriminacijo ali nadlegovanje na podlagi spolne usmerjenosti, eden od treh je doživel diskriminacijo pri dostopu do blaga in storitev, eden od petih je bil telesno napaden in eden od petih diskriminiran pri zaposlovanju ali v poklicu;

| G. | ker je Agencija Evropske unije za temeljne pravice Evropski uniji in državam članicam priporočila, naj razvijejo akcijske načrte za spodbujanje spoštovanja lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter za varstvo njihovih temeljnih pravic; |
| --- | --- |

G.

ker je Agencija Evropske unije za temeljne pravice Evropski uniji in državam članicam priporočila, naj razvijejo akcijske načrte za spodbujanje spoštovanja lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter za varstvo njihovih temeljnih pravic;

| H. | ker je maja 2013 enajst ministrov za enakost med spoloma (5) pozvalo Komisijo, naj pripravi celovito politiko EU o enakosti lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, in ker je deset držav članic (6) že sprejelo podobne politike na nacionalni in regionalni ravni ali o njih razpravljajo; |
| --- | --- |

H.

ker je maja 2013 enajst ministrov za enakost med spoloma (5) pozvalo Komisijo, naj pripravi celovito politiko EU o enakosti lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, in ker je deset držav članic (6) že sprejelo podobne politike na nacionalni in regionalni ravni ali o njih razpravljajo;

| I. | ker je Evropski parlament desetkrat zahteval celovit politični instrument Evropske unije za enakost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; |
| --- | --- |

I.

ker je Evropski parlament desetkrat zahteval celovit politični instrument Evropske unije za enakost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete;

Splošne ugotovitve

| 1. | ostro obsoja vsakršno diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in identitete ter močno obžaluje, da temeljne pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Evropski uniji še vedno niso v celoti spoštovane; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja vsakršno diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in identitete ter močno obžaluje, da temeljne pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Evropski uniji še vedno niso v celoti spoštovane;

| 2. | meni, da Evropska unija trenutno nima celovite politike za varstvo temeljnih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; |
| --- | --- |

2.

meni, da Evropska unija trenutno nima celovite politike za varstvo temeljnih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev;

| 3. | priznava, da so za varstvo temeljnih pravic skupaj odgovorne Komisija in države članice; poziva Komisijo, naj v polni meri uporabi svoje pristojnosti, vključno z spodbujanjem izmenjave dobrih praks med državami članicami; poziva države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti v okviru zakonodaje EU in priporočila Sveta Evrope o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; |
| --- | --- |

3.

priznava, da so za varstvo temeljnih pravic skupaj odgovorne Komisija in države članice; poziva Komisijo, naj v polni meri uporabi svoje pristojnosti, vključno z spodbujanjem izmenjave dobrih praks med državami članicami; poziva države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti v okviru zakonodaje EU in priporočila Sveta Evrope o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete;

Vsebina načrta

| 4. | poziva Komisijo, države članice in ustrezne agencije, naj skupaj oblikujejo celovito večletno politiko za varstvo temeljnih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, tj. načrt, strategijo ali akcijski načrt, ki bo vseboval teme in cilje, navedene v nadaljevanju;






  A. | Horizontalni ukrepi za izvajanje načrta







  (i) | Komisija bi si morala pri vsem svojem delu in na vseh področjih svojih pristojnosti prizadevati za varovanje obstoječih pravic, in sicer z vključevanjem vprašanj, povezanih s temeljnimi pravicami lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev – na primer med pripravo osnutkov prihodnjih politik in predlogov ali med spremljanjem izvajanja prava EU. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

poziva Komisijo, države članice in ustrezne agencije, naj skupaj oblikujejo celovito večletno politiko za varstvo temeljnih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, tj. načrt, strategijo ali akcijski načrt, ki bo vseboval teme in cilje, navedene v nadaljevanju;

A.

Horizontalni ukrepi za izvajanje načrta

(i)

Komisija bi si morala pri vsem svojem delu in na vseh področjih svojih pristojnosti prizadevati za varovanje obstoječih pravic, in sicer z vključevanjem vprašanj, povezanih s temeljnimi pravicami lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev – na primer med pripravo osnutkov prihodnjih politik in predlogov ali med spremljanjem izvajanja prava EU.

| (ii) | Komisija bi morala olajšati, usklajevati in spremljati izmenjavo dobrih praks med državami članicami z uporabo odprte metode usklajevanja. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija bi morala olajšati, usklajevati in spremljati izmenjavo dobrih praks med državami članicami z uporabo odprte metode usklajevanja.

| (iii) | Ustrezne agencije Evropske unije, vključno z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (FRA), Evropskim inštitutom za enakost spolov (EIGE), Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), Evropsko policijsko akademijo (CEPOL), Evropskim uradom za pravosodno sodelovanje (Eurojust), Evropsko pravosodno mrežo (EJN) in Evropskim azilnim podpornim uradom (EASO), bi morale vprašanja, povezana s spolno usmerjenostjo in identiteto, vključevati v svoje delo ter Komisiji in državam članicam še naprej zagotavljati nasvete na podlagi dokazov o temeljnih pravicah lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev. |
| --- | --- |

(iii)

Ustrezne agencije Evropske unije, vključno z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (FRA), Evropskim inštitutom za enakost spolov (EIGE), Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), Evropsko policijsko akademijo (CEPOL), Evropskim uradom za pravosodno sodelovanje (Eurojust), Evropsko pravosodno mrežo (EJN) in Evropskim azilnim podpornim uradom (EASO), bi morale vprašanja, povezana s spolno usmerjenostjo in identiteto, vključevati v svoje delo ter Komisiji in državam članicam še naprej zagotavljati nasvete na podlagi dokazov o temeljnih pravicah lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev.

| (iv) | Komisijo in države članice bi bilo treba skupaj z ustreznimi agencijami in Eurostatom spodbujati k rednemu zbiranju ustreznih in primerljivih podatkov o položaju lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Evropski uniji ob polnem spoštovanju pravil o varstvu osebnih podatkov v EU. |
| --- | --- |

(iv)

Komisijo in države članice bi bilo treba skupaj z ustreznimi agencijami in Eurostatom spodbujati k rednemu zbiranju ustreznih in primerljivih podatkov o položaju lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Evropski uniji ob polnem spoštovanju pravil o varstvu osebnih podatkov v EU.

| (v) | Skupaj z ustreznimi agencijami bi morale Komisija in države članice spodbujati usposabljanje in krepitev zmogljivosti nacionalnih organov za enakost, nacionalnih institucij za človekove pravice in drugih organizacij, zadolženih za spodbujanje in varstvo temeljnih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev. |
| --- | --- |

(v)

Skupaj z ustreznimi agencijami bi morale Komisija in države članice spodbujati usposabljanje in krepitev zmogljivosti nacionalnih organov za enakost, nacionalnih institucij za človekove pravice in drugih organizacij, zadolženih za spodbujanje in varstvo temeljnih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev.

| (vi) | Skupaj z ustreznimi agencijami bi si Komisija in države članice morale prizadevati za ozaveščanje državljanov o pravicah lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev. |
| --- | --- |

(vi)

Skupaj z ustreznimi agencijami bi si Komisija in države članice morale prizadevati za ozaveščanje državljanov o pravicah lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev.

| B. | Splošne določbe na področju nediskriminacije







  (i) | Države članice bi morale utrditi veljavni pravni okvir EU s prizadevanji za sprejetje predlagane direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost ter pojasniti področje uporabe njenih določb in z njimi povezane stroške. |
| --- | --- | --- |

B.

Splošne določbe na področju nediskriminacije

(i)

Države članice bi morale utrditi veljavni pravni okvir EU s prizadevanji za sprejetje predlagane direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost ter pojasniti področje uporabe njenih določb in z njimi povezane stroške.

| (ii) | Komisija, države članice in ustrezne agencije bi morale posebno pozornost nameniti izkušnji lezbijk z večplastno diskriminacijo in nasiljem (na podlagi spola in spolne usmerjenosti) ter temu ustrezno zasnovati in izvajati nediskriminacijske politike. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija, države članice in ustrezne agencije bi morale posebno pozornost nameniti izkušnji lezbijk z večplastno diskriminacijo in nasiljem (na podlagi spola in spolne usmerjenosti) ter temu ustrezno zasnovati in izvajati nediskriminacijske politike.

| C. | Nediskriminacija pri zaposlovanju







  (i) | Komisija bi se morala pri spremljanju izvajanja Direktive 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (7) posebej osredotočiti na spolno usmerjenost, pri spremljanju izvajanja Direktive 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (8) pa na spolno identiteto. |
| --- | --- | --- |

C.

Nediskriminacija pri zaposlovanju

(i)

Komisija bi se morala pri spremljanju izvajanja Direktive 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (7) posebej osredotočiti na spolno usmerjenost, pri spremljanju izvajanja Direktive 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (8) pa na spolno identiteto.

| (ii) | Komisija bi morala skupaj z ustreznimi agencijami izdati smernice, ki bi določile vključitev transseksualcev in interseksualcev v določbe o spolu v Direktivi 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija bi morala skupaj z ustreznimi agencijami izdati smernice, ki bi določile vključitev transseksualcev in interseksualcev v določbe o spolu v Direktivi 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu.

| (iii) | Organe za enakost bi bilo treba spodbujati, naj lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce obveščajo o njihovih pravicah, o teh pravicah pa naj obveščajo tudi sindikate in organizacije delodajalcev. |
| --- | --- |

(iii)

Organe za enakost bi bilo treba spodbujati, naj lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce obveščajo o njihovih pravicah, o teh pravicah pa naj obveščajo tudi sindikate in organizacije delodajalcev.

| D. | Nediskriminacija v izobraževanju







  (i) | Komisija bi morala spodbujati enakost in nediskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete v okviru svojih programov za mlade in izobraževalnih programov. |
| --- | --- | --- |

D.

Nediskriminacija v izobraževanju

(i)

Komisija bi morala spodbujati enakost in nediskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete v okviru svojih programov za mlade in izobraževalnih programov.

| (ii) | Komisija bi morala med državami članicami z neobvezno in odprto metodo usklajevanja spodbujati izmenjavo dobrih praks v formalnem izobraževanju, vključno z učnimi gradivi ter politikami proti ustrahovanju in protidiskriminacijskimi politikami. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija bi morala med državami članicami z neobvezno in odprto metodo usklajevanja spodbujati izmenjavo dobrih praks v formalnem izobraževanju, vključno z učnimi gradivi ter politikami proti ustrahovanju in protidiskriminacijskimi politikami.

| (iii) | Komisija bi morala z neobvezno in odprto metodo usklajevanja med državami članicami spodbujati izmenjavo dobrih praks med sektorji držav članic za mlade in izobraževanje, vključno s socialnimi službami za mlade. |
| --- | --- |

(iii)

Komisija bi morala z neobvezno in odprto metodo usklajevanja med državami članicami spodbujati izmenjavo dobrih praks med sektorji držav članic za mlade in izobraževanje, vključno s socialnimi službami za mlade.

| E. | Nediskriminacija v zdravstvu







  (i) | Komisija bi morala zdravstvena vprašanja lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev umestiti v ustrezne širše strateške zdravstvene politike, vključno s tistimi, ki opredeljujejo dostop do zdravstvenega varstva in enakost v zdravstvu, ter v stališča glede zadev, povezanih z zdravjem, ki jih EU izraža na svetovni ravni; |
| --- | --- | --- |

E.

Nediskriminacija v zdravstvu

(i)

Komisija bi morala zdravstvena vprašanja lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev umestiti v ustrezne širše strateške zdravstvene politike, vključno s tistimi, ki opredeljujejo dostop do zdravstvenega varstva in enakost v zdravstvu, ter v stališča glede zadev, povezanih z zdravjem, ki jih EU izraža na svetovni ravni;

| (ii) | Komisija bi si morala s Svetovno zdravstveno organizacijo še naprej prizadevati, da bi motnje spolne identitete umaknili s seznama duševnih in vedenjskih motenj ter v pogajanjih o 11. različici mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11) zagotovili prekvalifikacijo v nepatološko stanje. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija bi si morala s Svetovno zdravstveno organizacijo še naprej prizadevati, da bi motnje spolne identitete umaknili s seznama duševnih in vedenjskih motenj ter v pogajanjih o 11. različici mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11) zagotovili prekvalifikacijo v nepatološko stanje.

| (iii) | Komisija bi morala podpirati države članice pri usposabljanju zdravstvenih delavcev. |
| --- | --- |

(iii)

Komisija bi morala podpirati države članice pri usposabljanju zdravstvenih delavcev.

| (iv) | Komisija in države članice bi morale izvajati raziskave o zdravstvenih vprašanjih, ki se posebej nanašajo na lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce. |
| --- | --- |

(iv)

Komisija in države članice bi morale izvajati raziskave o zdravstvenih vprašanjih, ki se posebej nanašajo na lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce.

| (v) | Države članice bi morale lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce upoštevati v okviru nacionalnih zdravstvenih načrtov in politik ter zagotoviti učne načrte za usposabljanje, zdravstvene politike in zdravstvene raziskave, ki bi upoštevale posebna zdravstvena vprašanja lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev. |
| --- | --- |

(v)

Države članice bi morale lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce upoštevati v okviru nacionalnih zdravstvenih načrtov in politik ter zagotoviti učne načrte za usposabljanje, zdravstvene politike in zdravstvene raziskave, ki bi upoštevale posebna zdravstvena vprašanja lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev.

| (vi) | Države članice bi morale uvesti ali pregledati pravne postopke priznavanja spola, da bo v celoti spoštovana pravica transseksualcev do dostojanstva in telesne nedotakljivosti. |
| --- | --- |

(vi)

Države članice bi morale uvesti ali pregledati pravne postopke priznavanja spola, da bo v celoti spoštovana pravica transseksualcev do dostojanstva in telesne nedotakljivosti.

| F. | Nediskriminacija pri blagu in storitvah







  (i) | Komisija bi morala pri spremljanju izvajanja Direktive 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njim dati poseben poudarek dostopu do blaga in storitev za transseksualce (9). |
| --- | --- | --- |

F.

Nediskriminacija pri blagu in storitvah

(i)

Komisija bi morala pri spremljanju izvajanja Direktive 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njim dati poseben poudarek dostopu do blaga in storitev za transseksualce (9).

| G. | Specifični ukrepi za transseksualce in interseksualce







  (i) | Komisija bi morala zagotoviti, da bo v prihodnji zakonodaji o enakosti, vključno z morebitnimi prenovitvami, spolna identiteta vključena med prepovedane razloge za diskriminacijo. |
| --- | --- | --- |

G.

Specifični ukrepi za transseksualce in interseksualce

(i)

Komisija bi morala zagotoviti, da bo v prihodnji zakonodaji o enakosti, vključno z morebitnimi prenovitvami, spolna identiteta vključena med prepovedane razloge za diskriminacijo.

| (ii) | Komisija bi morala vprašanja, ki posebej zadevajo transseksualce in interseksualce, vključevati v vse ustrezne politike EU in tako posnemati pristop, sprejet v strategiji za enakost spolov. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija bi morala vprašanja, ki posebej zadevajo transseksualce in interseksualce, vključevati v vse ustrezne politike EU in tako posnemati pristop, sprejet v strategiji za enakost spolov.

| (iii) | Države članice bi morale zagotoviti, da so organi za enakost obveščeni in poučeni o pravicah in posebnih vprašanjih, povezanih s transseksualci in interseksualci. |
| --- | --- |

(iii)

Države članice bi morale zagotoviti, da so organi za enakost obveščeni in poučeni o pravicah in posebnih vprašanjih, povezanih s transseksualci in interseksualci.

| (iv) | Komisija, države članice in ustrezne agencije bi morale obravnavati trenutno pomanjkanje znanja, raziskav in ustrezne zakonodaje o človekovih pravicah interseksualcev. |
| --- | --- |

(iv)

Komisija, države članice in ustrezne agencije bi morale obravnavati trenutno pomanjkanje znanja, raziskav in ustrezne zakonodaje o človekovih pravicah interseksualcev.

| H. | Državljanstvo, družine in svoboda gibanja







  (i) | Komisija bi morala pripraviti smernice, s katerimi bi zagotovila, da se Direktiva 2004/38/EC o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (10) ter Direktiva 2003/86/ES o pravici do združitve družine (11) izvajata v spoštovanju vseh oblik družin, ki so pravno priznane v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic. |
| --- | --- | --- |

H.

Državljanstvo, družine in svoboda gibanja

(i)

Komisija bi morala pripraviti smernice, s katerimi bi zagotovila, da se Direktiva 2004/38/EC o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (10) ter Direktiva 2003/86/ES o pravici do združitve družine (11) izvajata v spoštovanju vseh oblik družin, ki so pravno priznane v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic.

| (ii) | Komisija bi morala pripraviti predloge za medsebojno priznavanje učinkov vseh listin o osebnem stanju po vsej EU, da bi se zmanjšale diskriminatorne pravne in upravne ovire za državljane in njihove družine, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija bi morala pripraviti predloge za medsebojno priznavanje učinkov vseh listin o osebnem stanju po vsej EU, da bi se zmanjšale diskriminatorne pravne in upravne ovire za državljane in njihove družine, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja.

| (iii) | Komisija in države članice bi morale preučiti, ali veljavne omejitve za spremembo osebnega stanja in osebnih dokumentov transseksualcev omejujejo njihovo možnost uživanja pravice do prostega gibanja. |
| --- | --- |

(iii)

Komisija in države članice bi morale preučiti, ali veljavne omejitve za spremembo osebnega stanja in osebnih dokumentov transseksualcev omejujejo njihovo možnost uživanja pravice do prostega gibanja.

| (iv) | Države članice, ki so sprejele zakonodajo o izvenzakonskih skupnostih, registriranih partnerstvih ali zakonskih zvezah istospolnih parov, bi morale priznati podobne določbe, sprejete v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(iv)

Države članice, ki so sprejele zakonodajo o izvenzakonskih skupnostih, registriranih partnerstvih ali zakonskih zvezah istospolnih parov, bi morale priznati podobne določbe, sprejete v drugih državah članicah.

| I. | Svoboda zbiranja in izražanja







  (i) | Države članice bi morale zagotoviti pravico do svobode izražanja in zbiranja, zlasti pri paradah ponosa in podobnih dogodkih, tako da zagotovijo, da ti dogodki potekajo zakonito in da so udeleženci učinkovito zaščiteni. |
| --- | --- | --- |

I.

Svoboda zbiranja in izražanja

(i)

Države članice bi morale zagotoviti pravico do svobode izražanja in zbiranja, zlasti pri paradah ponosa in podobnih dogodkih, tako da zagotovijo, da ti dogodki potekajo zakonito in da so udeleženci učinkovito zaščiteni.

| (ii) | Države članice bi se morale vzdržati sprejemanja zakonov in preučiti veljavne zakone, ki omejujejo svobodo izražanja v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto. |
| --- | --- |

(ii)

Države članice bi se morale vzdržati sprejemanja zakonov in preučiti veljavne zakone, ki omejujejo svobodo izražanja v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto.

| (iii) | Komisija in Svet Evropske unije bi morala upoštevati, da države članice, ki sprejemajo zakone za omejevanje svobode izražanja v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto, kršijo vrednote, na katerih temelji Evropska unija, in se ustrezno odzvati. |
| --- | --- |

(iii)

Komisija in Svet Evropske unije bi morala upoštevati, da države članice, ki sprejemajo zakone za omejevanje svobode izražanja v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto, kršijo vrednote, na katerih temelji Evropska unija, in se ustrezno odzvati.

| J. | Sovražni govor in zločini iz sovraštva







  (i) | Komisija bi morala spremljati in državam članicam zagotavljati pomoč glede specifičnih vprašanj o spolni usmerjenosti, spolni identiteti in spolnem izrazu pri izvajanju Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (12), zlasti kadar so ta dejanja storjena iz pristranskega ali diskriminatornega motiva, povezanega z osebnimi lastnostmi žrtev. |
| --- | --- | --- |

J.

Sovražni govor in zločini iz sovraštva

(i)

Komisija bi morala spremljati in državam članicam zagotavljati pomoč glede specifičnih vprašanj o spolni usmerjenosti, spolni identiteti in spolnem izrazu pri izvajanju Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (12), zlasti kadar so ta dejanja storjena iz pristranskega ali diskriminatornega motiva, povezanega z osebnimi lastnostmi žrtev.

| (ii) | Komisija bi morala predlagati prenovitev okvirnega sklepa Sveta o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi, da bo vključeval še druge oblike kaznivih dejanj zaradi sovraštva in spodbujanja k sovraštvu, tudi zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija bi morala predlagati prenovitev okvirnega sklepa Sveta o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi, da bo vključeval še druge oblike kaznivih dejanj zaradi sovraštva in spodbujanja k sovraštvu, tudi zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete.

| (iii) | Komisija bi morala skupaj z ustreznimi agencijami spodbujati izmenjavo dobrih praks med državami članicami glede usposabljanja in izobraževanja policije, javnih tožilstev, sodnikov in služb za podporo žrtvam. |
| --- | --- |

(iii)

Komisija bi morala skupaj z ustreznimi agencijami spodbujati izmenjavo dobrih praks med državami članicami glede usposabljanja in izobraževanja policije, javnih tožilstev, sodnikov in služb za podporo žrtvam.

| (iv) | Agencija za temeljne pravice bi morala državam članicam pomagati pri izboljšanju njihove zbirke primerljivih podatkov o homofobnih in transfobnih kaznivih dejanjih iz sovraštva. |
| --- | --- |

(iv)

Agencija za temeljne pravice bi morala državam članicam pomagati pri izboljšanju njihove zbirke primerljivih podatkov o homofobnih in transfobnih kaznivih dejanjih iz sovraštva.

| (v) | Države članice bi morale evidentirati in preiskovati kazniva dejanja iz sovraštva proti lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem ter sprejeti kazensko zakonodajo o prepovedi spodbujanja k sovraštvu na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete. |
| --- | --- |

(v)

Države članice bi morale evidentirati in preiskovati kazniva dejanja iz sovraštva proti lezbijkam, gejem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem ter sprejeti kazensko zakonodajo o prepovedi spodbujanja k sovraštvu na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete.

| K. | Azil







  (i) | Komisija bi morala skupaj z Evropskim azilnim podpornim uradom in ustreznimi agencijami ter v okviru veljavne zakonodaje in sodne prakse EU posebna vprašanja, povezana s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto, vključevati v izvajanje in spremljanje zakonodaje o azilu, vključno z Direktivo 2013/32/EU o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (13) in Direktivo 2011/95/EU o standardih, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite (14). |
| --- | --- | --- |

K.

Azil

(i)

Komisija bi morala skupaj z Evropskim azilnim podpornim uradom in ustreznimi agencijami ter v okviru veljavne zakonodaje in sodne prakse EU posebna vprašanja, povezana s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto, vključevati v izvajanje in spremljanje zakonodaje o azilu, vključno z Direktivo 2013/32/EU o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (13) in Direktivo 2011/95/EU o standardih, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite (14).

| (ii) | Komisija in države članice bi morale skupaj z ustreznimi agencijami zagotoviti ustrezno usposabljanje, tudi že obstoječe, za strokovnjake za azil, vključno z osebami, ki vodijo pogovore, in tolmači, da bodo usposobljeni za obravnavo vprašanj, ki posebej zadevajo lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija in države članice bi morale skupaj z ustreznimi agencijami zagotoviti ustrezno usposabljanje, tudi že obstoječe, za strokovnjake za azil, vključno z osebami, ki vodijo pogovore, in tolmači, da bodo usposobljeni za obravnavo vprašanj, ki posebej zadevajo lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce.

| (iii) | Komisija in države članice bi morale skupaj z Evropskim azilnim podpornim uradom in v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje zagotoviti, da bosta pravni in socialni položaj lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v matičnih državah sistematično dokumentirana in da bodo tovrstne informacije dostopne nosilcem odločanja o azilu kot del informacij o matičnih državah. |
| --- | --- |

(iii)

Komisija in države članice bi morale skupaj z Evropskim azilnim podpornim uradom in v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje zagotoviti, da bosta pravni in socialni položaj lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v matičnih državah sistematično dokumentirana in da bodo tovrstne informacije dostopne nosilcem odločanja o azilu kot del informacij o matičnih državah.

| L. | Širitev in zunanje delovanje







  (i) | Komisija bi morala nadaljevati sedanje spremljanje vprašanj, povezanih s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto, v državah pristopnicah. |
| --- | --- | --- |

L.

Širitev in zunanje delovanje

(i)

Komisija bi morala nadaljevati sedanje spremljanje vprašanj, povezanih s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto, v državah pristopnicah.

| (ii) | Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje, posebni predstavnik EU za človekove pravice in države članice bi morali sistematično uporabljati smernice Sveta za spodbujanje in varovanje uresničevanja vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter ohranjati enotno stališče v odzivanju na kršitve teh pravic. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje, posebni predstavnik EU za človekove pravice in države članice bi morali sistematično uporabljati smernice Sveta za spodbujanje in varovanje uresničevanja vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter ohranjati enotno stališče v odzivanju na kršitve teh pravic.

| (iii) | Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali informacije o položaju lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v tretjih državah, pridobljene od delegacij EU, posredovati Evropskemu azilnemu podpornemu uradu in državam članicam. |
| --- | --- |

(iii)

Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali informacije o položaju lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v tretjih državah, pridobljene od delegacij EU, posredovati Evropskemu azilnemu podpornemu uradu in državam članicam.

| 5. | poudarja, da mora ta celovita politika spoštovati pristojnosti Evropske unije, njenih agencij in držav članic; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora ta celovita politika spoštovati pristojnosti Evropske unije, njenih agencij in držav članic;

| 6. | poudarja, da je treba spoštovati svobodo govora ter izražanja prepričanj ali mnenj, skladno z načelom pluralizma idej, v kolikor se s tem ne spodbuja sovraštva, nasilja ali diskriminacije. |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba spoštovati svobodo govora ter izražanja prepričanj ali mnenj, skladno z načelom pluralizma idej, v kolikor se s tem ne spodbuja sovraštva, nasilja ali diskriminacije.

o

o o

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic, vsem agencijam, navedenim v resoluciji, in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic, vsem agencijam, navedenim v resoluciji, in Svetu Evrope.

---

(1)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

(2)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 54.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0500.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0090.

(5)  Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Hrvaška, Francija, Italija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Švedska.

(6)  Belgija, Francija, Hrvaška, Italija, Malta, Nemčija, Nizozemska, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo.

(7)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(8)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(9)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(10)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(11)  UL L 251, 3.10.2003, str. 12.

(12)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(13)  UL L 180, 29.6.2013, str. 60.

(14)  UL L 337, 20.12.2011, str. 9.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/27

---

P7_TA(2014)0063

Uporaba Direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o uporabi Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij (2013/2116(INI))

(2017/C 093/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (1),

| — | ob upoštevanju prvega poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom o uporabi direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij (COM(2013)0139), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom o uporabi direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij (COM(2013)0139),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o uporabi Direktive o nepoštenih poslovnih praksah (COM(2013)0138), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o uporabi Direktive o nepoštenih poslovnih praksah (COM(2013)0138),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 98/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 98/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (5) in odgovora Komisije, sprejetega dne 30. marca 2011; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (5) in odgovora Komisije, sprejetega dne 30. marca 2011;

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „Transposition and Enforcement of the Directive on unfair commercial practices and the Directive concerning misleading and comparative advertising“ (Prenos in izvrševanje direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij (2005/29/ES) ter direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (2006/114/ES), ni na voljo v slovenščini, op. prev.), ki jo je dal izvesti Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „Transposition and Enforcement of the Directive on unfair commercial practices and the Directive concerning misleading and comparative advertising“ (Prenos in izvrševanje direktive o nepoštenih poslovnih praksah podjetij (2005/29/ES) ter direktive o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (2006/114/ES), ni na voljo v slovenščini, op. prev.), ki jo je dal izvesti Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov (6),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0474/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0474/2013),

| A. | ker je potrošnja eno od bistvenih gonil rasti v Uniji in imajo zato potrošniki zelo pomembno vlogo v evropskem gospodarstvu; |
| --- | --- |

A.

ker je potrošnja eno od bistvenih gonil rasti v Uniji in imajo zato potrošniki zelo pomembno vlogo v evropskem gospodarstvu;

| B. | ker je varstvo potrošnikov in njihovih pravic ena temeljnih vrednot Unije; |
| --- | --- |

B.

ker je varstvo potrošnikov in njihovih pravic ena temeljnih vrednot Unije;

| C. | ker je Direktiva 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah (Direktiva) glavni zakonodajni akt Unije na področju zavajajočega oglaševanja in drugih nepoštenih praks podjetij v razmerju do potrošnikov; |
| --- | --- |

C.

ker je Direktiva 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah (Direktiva) glavni zakonodajni akt Unije na področju zavajajočega oglaševanja in drugih nepoštenih praks podjetij v razmerju do potrošnikov;

| D. | ker je namen Direktive prek t. i. „klavzule o enotnem trgu“ potrošnikom v vsej Uniji zagotoviti visoko raven varstva in povečati njihovo zaupanje v enotni trg, podjetjem pa zagotoviti veliko pravno varnost in zmanjšanje ovir za čezmejno trgovino; |
| --- | --- |

D.

ker je namen Direktive prek t. i. „klavzule o enotnem trgu“ potrošnikom v vsej Uniji zagotoviti visoko raven varstva in povečati njihovo zaupanje v enotni trg, podjetjem pa zagotoviti veliko pravno varnost in zmanjšanje ovir za čezmejno trgovino;

| E. | ker posamezne države članice zelo različno uporabljajo Direktivo 2005/29/ES; |
| --- | --- |

E.

ker posamezne države članice zelo različno uporabljajo Direktivo 2005/29/ES;

| F. | ker sta začasni odstopanji, ki sta državam članicam omogočali, da še naprej uporabljajo nacionalne določbe, ki so bolj omejevalne ali strožje kot Direktiva, oziroma da izvajajo klavzule o minimalni uskladitvi iz drugih zakonodajnih instrumentov Unije, prenehali veljati 12. junija 2013; |
| --- | --- |

F.

ker sta začasni odstopanji, ki sta državam članicam omogočali, da še naprej uporabljajo nacionalne določbe, ki so bolj omejevalne ali strožje kot Direktiva, oziroma da izvajajo klavzule o minimalni uskladitvi iz drugih zakonodajnih instrumentov Unije, prenehali veljati 12. junija 2013;

| G. | ker lahko države članice, ki to želijo, uporabo Direktive razširijo tudi na razmerja med podjetji, vendar so se doslej za to odločile le štiri države; |
| --- | --- |

G.

ker lahko države članice, ki to želijo, uporabo Direktive razširijo tudi na razmerja med podjetji, vendar so se doslej za to odločile le štiri države;

| H. | ker je Evropska komisija napovedala, da bo v prihodnje predlagala revizijo Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju, ki zadeva razmerja med podjetji; |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska komisija napovedala, da bo v prihodnje predlagala revizijo Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju, ki zadeva razmerja med podjetji;

| I. | ker je razvoj digitalnega gospodarstva z vsemi tehnološkimi aplikacijami temeljito spremenil način, kako potrošniki nakupujejo ter kako podjetja oglašujejo in prodajajo blago in storitve; |
| --- | --- |

I.

ker je razvoj digitalnega gospodarstva z vsemi tehnološkimi aplikacijami temeljito spremenil način, kako potrošniki nakupujejo ter kako podjetja oglašujejo in prodajajo blago in storitve;

| J. | ker nekatera podjetja, zlasti manjša, in številni potrošniki še vedno ne poznajo pravic, ki jih imajo potrošniki v Evropi; |
| --- | --- |

J.

ker nekatera podjetja, zlasti manjša, in številni potrošniki še vedno ne poznajo pravic, ki jih imajo potrošniki v Evropi;

| K. | ker je treba okrepiti vlogo združenj za varstvo potrošnikov in jim omogočiti okrepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

K.

ker je treba okrepiti vlogo združenj za varstvo potrošnikov in jim omogočiti okrepitev zmogljivosti;

| 1. | poudarja, da je zakonodajni okvir, vzpostavljen z Direktivo, učinkovit in pomemben z vidika povečanja zaupanja potrošnikov in trgovcev v zvezi s transakcijami na notranjem trgu (zlasti čezmejnimi), saj podjetjem zagotavlja večjo pravno varnost in pomaga krepiti varstvo potrošnikov v Uniji; opozarja, da se lahko zaradi različne uporabe Direktive zmanjša njena učinkovitost; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je zakonodajni okvir, vzpostavljen z Direktivo, učinkovit in pomemben z vidika povečanja zaupanja potrošnikov in trgovcev v zvezi s transakcijami na notranjem trgu (zlasti čezmejnimi), saj podjetjem zagotavlja večjo pravno varnost in pomaga krepiti varstvo potrošnikov v Uniji; opozarja, da se lahko zaradi različne uporabe Direktive zmanjša njena učinkovitost;

| 2. | obžaluje, da so kljub določbam Direktive 2006/114/ES, ki je bila sprejeta za boj proti zavajajočim praksam pri oglaševanju na področju razmerij med podjetji, še vedno razširjene nekatere prakse, zlasti goljufije s poslovnimi imeniki; je seznanjen z namero Komisije, da bo v kratkem predlagala spremembo Direktive 2006/114/ES, ki zadeva razmerja med podjetji, da bi omogočila učinkovitejši boj proti tovrstnim praksam; meni, da bi lahko Komisija v zvezi z Direktivo 2006/114/ES preučila koristi ciljno usmerjene „črnega seznama“ poslovnih praks, ki so v razmerjih med podjetji nepoštene v vseh okoliščinah, podobno kot tak seznam že obstaja za Direktivo 2005/29/ES; kljub temu meni, da še ni primerno, da bi področje uporabe Direktive 2005/29/ES, ki zadeva razmerja med podjetji in potrošniki, razširili na nepoštene poslovne prakse med podjetji; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da so kljub določbam Direktive 2006/114/ES, ki je bila sprejeta za boj proti zavajajočim praksam pri oglaševanju na področju razmerij med podjetji, še vedno razširjene nekatere prakse, zlasti goljufije s poslovnimi imeniki; je seznanjen z namero Komisije, da bo v kratkem predlagala spremembo Direktive 2006/114/ES, ki zadeva razmerja med podjetji, da bi omogočila učinkovitejši boj proti tovrstnim praksam; meni, da bi lahko Komisija v zvezi z Direktivo 2006/114/ES preučila koristi ciljno usmerjene „črnega seznama“ poslovnih praks, ki so v razmerjih med podjetji nepoštene v vseh okoliščinah, podobno kot tak seznam že obstaja za Direktivo 2005/29/ES; kljub temu meni, da še ni primerno, da bi področje uporabe Direktive 2005/29/ES, ki zadeva razmerja med podjetji in potrošniki, razširili na nepoštene poslovne prakse med podjetji;

| 3. | poziva Komisijo, naj pojasni povezanost direktiv 2005/29/ES in 2006/114/ES, da bi zagotovili visoko raven varstva vseh gospodarskih subjektov v Uniji, zlasti potrošnikov ter malih in srednjih podjetij, pred goljufivimi ali nepoštenimi praksami in da bi tako okrepili zaupanje na notranjem trgu; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj pojasni povezanost direktiv 2005/29/ES in 2006/114/ES, da bi zagotovili visoko raven varstva vseh gospodarskih subjektov v Uniji, zlasti potrošnikov ter malih in srednjih podjetij, pred goljufivimi ali nepoštenimi praksami in da bi tako okrepili zaupanje na notranjem trgu;

| 4. | meni, da sta odstopanji za sektorja nepremičnin in finančnih storitev utemeljeni in bi ju bilo dobro ohraniti; |
| --- | --- |

4.

meni, da sta odstopanji za sektorja nepremičnin in finančnih storitev utemeljeni in bi ju bilo dobro ohraniti;

| 5. | meni, da razširitev „črnega seznama“ iz Priloge I v tej fazi ni primerna; hkrati pa Komisijo poziva, naj sestavi seznam praks, ki jih nacionalni organi opredeljujejo kot nepoštene v smislu splošnih načel Direktive, da bi lahko ocenili, ali bi bila razširitev seznama morda primerna v prihodnje; |
| --- | --- |

5.

meni, da razširitev „črnega seznama“ iz Priloge I v tej fazi ni primerna; hkrati pa Komisijo poziva, naj sestavi seznam praks, ki jih nacionalni organi opredeljujejo kot nepoštene v smislu splošnih načel Direktive, da bi lahko ocenili, ali bi bila razširitev seznama morda primerna v prihodnje;

| 6. | ugotavlja, da so lahko potrošniki pri nekaterih oblikah zavez med potrošnikom in podjetjem žrtev nepoštenih poslovnih praks, na primer ob nadaljnji prodaji proizvoda trgovcu; poziva Komisijo, naj preuči tovrstne težave in po potrebi razmisli o ciljno usmerjenih in praktičnih rešitvah, ki lahko med drugim zajemajo prožnejše razlage Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah in bi jih lahko Komisija pojasnila v smernicah za uporabo te direktive; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so lahko potrošniki pri nekaterih oblikah zavez med potrošnikom in podjetjem žrtev nepoštenih poslovnih praks, na primer ob nadaljnji prodaji proizvoda trgovcu; poziva Komisijo, naj preuči tovrstne težave in po potrebi razmisli o ciljno usmerjenih in praktičnih rešitvah, ki lahko med drugim zajemajo prožnejše razlage Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah in bi jih lahko Komisija pojasnila v smernicah za uporabo te direktive;

| 7. | opozarja, da države članice od 12. junija 2013 ne morejo več ohraniti določb, ki so jih dotlej uporabljale na podlagi začasnih odstopanj; zato jih poziva, naj svoje predpise čim prej uskladijo z besedilom direktive; obenem pa poziva Komisijo, naj čim prej razišče, kako so države članice prenesle Direktivo, predvsem v nacionalnih določbah, ki niso zajete v Prilogi I, in naj v dveh letih posreduje Parlamentu in Svetu izčrpno poročilo o uporabi Direktive, ki bo med drugim vsebovalo možnosti za nadaljnjo harmonizacijo in poenostavitev prava Skupnosti, zato da bomo ohranili visoko raven varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da države članice od 12. junija 2013 ne morejo več ohraniti določb, ki so jih dotlej uporabljale na podlagi začasnih odstopanj; zato jih poziva, naj svoje predpise čim prej uskladijo z besedilom direktive; obenem pa poziva Komisijo, naj čim prej razišče, kako so države članice prenesle Direktivo, predvsem v nacionalnih določbah, ki niso zajete v Prilogi I, in naj v dveh letih posreduje Parlamentu in Svetu izčrpno poročilo o uporabi Direktive, ki bo med drugim vsebovalo možnosti za nadaljnjo harmonizacijo in poenostavitev prava Skupnosti, zato da bomo ohranili visoko raven varstva potrošnikov;

| 8. | znova potrjuje, da je pomembno in nujno, da države članice Direktivo v celoti in poenoteno uporabljajo in pravilno izvajajo, da se odpravijo pravne in operativne negotovosti za podjetja, ki delujejo čezmejno; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je morala Komisija v letih 2011 in 2012 za več držav članic uporabiti sistem posvetovanja „EU Pilot“ zaradi nepravilnega prenosa Direktive; poziva države članice, naj na nacionalni ravni podprejo njeno izvrševanje z vsemi razpoložljivimi sredstvi, zlasti z zadostnim financiranjem; poudarja, da je za uresničitev tega cilja bistveno okrepiti sodelovanje med nacionalnimi organi, pristojnimi za izvajanje Direktive, ter nadgraditi strukturiran dialog med javnimi izvršilnimi organi in drugimi zainteresiranimi stranmi, zlasti združenji za varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

8.

znova potrjuje, da je pomembno in nujno, da države članice Direktivo v celoti in poenoteno uporabljajo in pravilno izvajajo, da se odpravijo pravne in operativne negotovosti za podjetja, ki delujejo čezmejno; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je morala Komisija v letih 2011 in 2012 za več držav članic uporabiti sistem posvetovanja „EU Pilot“ zaradi nepravilnega prenosa Direktive; poziva države članice, naj na nacionalni ravni podprejo njeno izvrševanje z vsemi razpoložljivimi sredstvi, zlasti z zadostnim financiranjem; poudarja, da je za uresničitev tega cilja bistveno okrepiti sodelovanje med nacionalnimi organi, pristojnimi za izvajanje Direktive, ter nadgraditi strukturiran dialog med javnimi izvršilnimi organi in drugimi zainteresiranimi stranmi, zlasti združenji za varstvo potrošnikov,

| 9. | ugotavlja, da od konca roka za prenos Direktive v letu 2007 države članice pogostoma niso pravilno prenesle ali uporabile ključnih določb, zlasti črnega seznama prepovedanih, zavajajočih in agresivnih poslovnih praks; zato poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja uporabo Direktive in v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije po potrebi vloži tožbo zoper države članice, ki kršijo Direktivo, je ne izvajajo ali uporabljajo pravilno; poziva Komisijo, naj nujno razreši vsa nerešena vprašanja v zvezi s posvetovanjem, ki ga je začela leta 2011, tako da bodisi ustavi postopke za ugotavljanje kršitev bodisi posreduje zadeve Sodišču Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da od konca roka za prenos Direktive v letu 2007 države članice pogostoma niso pravilno prenesle ali uporabile ključnih določb, zlasti črnega seznama prepovedanih, zavajajočih in agresivnih poslovnih praks; zato poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja uporabo Direktive in v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije po potrebi vloži tožbo zoper države članice, ki kršijo Direktivo, je ne izvajajo ali uporabljajo pravilno; poziva Komisijo, naj nujno razreši vsa nerešena vprašanja v zvezi s posvetovanjem, ki ga je začela leta 2011, tako da bodisi ustavi postopke za ugotavljanje kršitev bodisi posreduje zadeve Sodišču Evropske unije;

| 10. | podpira Komisijo pri prizadevanjih za oblikovanje seznama kazalnikov za oceno učinkovitosti mehanizma Direktive v državah članicah; |
| --- | --- |

10.

podpira Komisijo pri prizadevanjih za oblikovanje seznama kazalnikov za oceno učinkovitosti mehanizma Direktive v državah članicah;

| 11. | pozdravlja, da so se po prenosu Direktive v državah članicah povečali čezmejni nakupi; vendar opozarja, da sta za spodbujanje zbliževanja praks pri izvajanju ter zagotovitev hitrega in učinkovitega odziva bistvena okrepljeno sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in nacionalnimi organi; opozarja, da je treba posebno pozornost nameniti obravnavi čezmejnega spletnega nakupovanja, zlasti kadar na spletnih mestih za primerjavo cen ni jasno razkrita identiteta trgovca, ki upravlja spletno mesto; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja, da so se po prenosu Direktive v državah članicah povečali čezmejni nakupi; vendar opozarja, da sta za spodbujanje zbliževanja praks pri izvajanju ter zagotovitev hitrega in učinkovitega odziva bistvena okrepljeno sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in nacionalnimi organi; opozarja, da je treba posebno pozornost nameniti obravnavi čezmejnega spletnega nakupovanja, zlasti kadar na spletnih mestih za primerjavo cen ni jasno razkrita identiteta trgovca, ki upravlja spletno mesto;

| 12. | znova poudarja, da je za popolno uporabo in pravilno izvajanje Direktive pomembno okrepljeno sodelovanja med nacionalnimi organi, pristojnimi za njeno uporabo v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj poglobljeno preuči področje uporabe, učinkovitost in mehanizme delovanja uredbe o sodelovanju na področju varstva potrošnikov, saj se je zavezala, da bo to storila do konca leta 2014; v zvezi s tem pozdravlja, da je Komisija pred nedavnim začela javno posvetovanje v zvezi s pregledom te uredbe in da bo posvetovanje mogoče v vseh jezikih EU; poziva zainteresirane strani, ki jih to zadeva, naj se posvetovanja udeležijo; |
| --- | --- |

12.

znova poudarja, da je za popolno uporabo in pravilno izvajanje Direktive pomembno okrepljeno sodelovanja med nacionalnimi organi, pristojnimi za njeno uporabo v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj poglobljeno preuči področje uporabe, učinkovitost in mehanizme delovanja uredbe o sodelovanju na področju varstva potrošnikov, saj se je zavezala, da bo to storila do konca leta 2014; v zvezi s tem pozdravlja, da je Komisija pred nedavnim začela javno posvetovanje v zvezi s pregledom te uredbe in da bo posvetovanje mogoče v vseh jezikih EU; poziva zainteresirane strani, ki jih to zadeva, naj se posvetovanja udeležijo;

| 13. | poudarja, da so skupne nadzorne preiskave, izvedene v okviru uredbe o sodelovanju na področju varstva potrošnikov, koristne, in Komisijo poziva, naj jih nadalje razvije in okrepi ter razširi njihovo področje uporabe; poziva Komisijo, naj pripravi povzetek zbranih podatkov in seznam ukrepov, ki so jih sprejele Komisija in države članice po teh preiskavah, ter naj objavi ugotovitve, pri čemer je treba zagotoviti zaupnost nekaterih občutljivih informacij, ki se uporabljajo v nacionalnih sodnih postopkih; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu poroča o svojih ugotovitvah in naj predlaga nadaljnje ukrepe, če je to potrebno za boljše delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so skupne nadzorne preiskave, izvedene v okviru uredbe o sodelovanju na področju varstva potrošnikov, koristne, in Komisijo poziva, naj jih nadalje razvije in okrepi ter razširi njihovo področje uporabe; poziva Komisijo, naj pripravi povzetek zbranih podatkov in seznam ukrepov, ki so jih sprejele Komisija in države članice po teh preiskavah, ter naj objavi ugotovitve, pri čemer je treba zagotoviti zaupnost nekaterih občutljivih informacij, ki se uporabljajo v nacionalnih sodnih postopkih; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu poroča o svojih ugotovitvah in naj predlaga nadaljnje ukrepe, če je to potrebno za boljše delovanje notranjega trga;

| 14. | se strinja, da bi si bilo treba še naprej prizadevati za okrepitev izvrševanja direktive o nepoštenih poslovnih praksah v zvezi z ranljivimi potrošniki; |
| --- | --- |

14.

se strinja, da bi si bilo treba še naprej prizadevati za okrepitev izvrševanja direktive o nepoštenih poslovnih praksah v zvezi z ranljivimi potrošniki;

| 15. | izraža zaskrbljenost glede navzkrižij interesov in glede tega, da nekateri trgovci zavajajoče uporabljajo instrumente nadzora za stranke in spletna mesta za primerjavo cen; v zvezi s tem pozitivno ocenjuje odločitev Komisije, da bo preučila, kako bi lahko bile informacije na teh platformah jasnejše za potrošnike; |
| --- | --- |

15.

izraža zaskrbljenost glede navzkrižij interesov in glede tega, da nekateri trgovci zavajajoče uporabljajo instrumente nadzora za stranke in spletna mesta za primerjavo cen; v zvezi s tem pozitivno ocenjuje odločitev Komisije, da bo preučila, kako bi lahko bile informacije na teh platformah jasnejše za potrošnike;

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno uporabo direktive o nepoštenih poslovnih praksah, zlasti v zvezi z zavajajočim prikritim spletnim oglaševanjem v obliki komentarjev na socialnih omrežjih, forumih ali blogih, za katere je videti, kot da bi jih poslali potrošniki, v resnici pa gre za sporočila v komercialne ali oglaševalne namene, ki jih neposredno ali posredno pripravijo ali financirajo gospodarski subjekti; odločno poudarja, da take prakse negativno vplivajo na zaupanje potrošnikov in pravila konkurence; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za nadaljnje preprečevanje razvoja teh praks, vključno z obveščevalnimi kampanjami, s katerimi bi opozorili potrošnike na te prikrite oblike oglaševanja, ali s spodbujanjem delovanja posebej usposobljenih opazovalcev/moderatorjev forumov, ki bi bili pozorni na nevarnosti prikritega oglaševanja; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno uporabo direktive o nepoštenih poslovnih praksah, zlasti v zvezi z zavajajočim prikritim spletnim oglaševanjem v obliki komentarjev na socialnih omrežjih, forumih ali blogih, za katere je videti, kot da bi jih poslali potrošniki, v resnici pa gre za sporočila v komercialne ali oglaševalne namene, ki jih neposredno ali posredno pripravijo ali financirajo gospodarski subjekti; odločno poudarja, da take prakse negativno vplivajo na zaupanje potrošnikov in pravila konkurence; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za nadaljnje preprečevanje razvoja teh praks, vključno z obveščevalnimi kampanjami, s katerimi bi opozorili potrošnike na te prikrite oblike oglaševanja, ali s spodbujanjem delovanja posebej usposobljenih opazovalcev/moderatorjev forumov, ki bi bili pozorni na nevarnosti prikritega oglaševanja;

| 17. | opozarja, da je treba glede na hitro širjenje spletnega oglaševanja razviti ustrezne mehanizme za nadzor nad varstvom ranljivih skupin, zlasti otrok, in za spremljanje, kako oglaševalci dostopajo do njih; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da je treba glede na hitro širjenje spletnega oglaševanja razviti ustrezne mehanizme za nadzor nad varstvom ranljivih skupin, zlasti otrok, in za spremljanje, kako oglaševalci dostopajo do njih;

| 18. | obžaluje, da so potrošniki kljub veljavni evropski zakonodaji, ki ureja cene letalskih prevozov, in izvedbi skupne nadzorne preiskave leta 2007 na podlagi uredbe o sodelovanju na področju varstva potrošnikov, med katero so se preverjale spletne strani, ki prodajajo letalske karte, še naprej žrtve številnih zavajajočih praks v tem sektorju, na primer z nevključevanjem neizogibnih stroškov, kot so dodatne dajatve za kreditne in debetne kartice pri rezervaciji prek spleta; je zaskrbljen zaradi naraščajočega števila pritožb med uporabniki spletnih strani za nakup vstopnic, ki so žrtve tako imenovanega sledenja IP-naslovom, s katerim se ugotavlja število povezav, ki jih internetni uporabnik vzpostavi z istega IP- naslova, da se umetno zviša cena izdelkov, za katere uporabnik pokaže zanimanje z več podobnimi iskanji; poziva Komisijo, naj razišče pogostost te prakse, ki povzroča nelojalno konkurenco in zlorablja osebne podatke uporabnikov, in po potrebi predlaga ustrezno zakonodajo za zaščito interesov uporabnikov; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da so potrošniki kljub veljavni evropski zakonodaji, ki ureja cene letalskih prevozov, in izvedbi skupne nadzorne preiskave leta 2007 na podlagi uredbe o sodelovanju na področju varstva potrošnikov, med katero so se preverjale spletne strani, ki prodajajo letalske karte, še naprej žrtve številnih zavajajočih praks v tem sektorju, na primer z nevključevanjem neizogibnih stroškov, kot so dodatne dajatve za kreditne in debetne kartice pri rezervaciji prek spleta; je zaskrbljen zaradi naraščajočega števila pritožb med uporabniki spletnih strani za nakup vstopnic, ki so žrtve tako imenovanega sledenja IP-naslovom, s katerim se ugotavlja število povezav, ki jih internetni uporabnik vzpostavi z istega IP- naslova, da se umetno zviša cena izdelkov, za katere uporabnik pokaže zanimanje z več podobnimi iskanji; poziva Komisijo, naj razišče pogostost te prakse, ki povzroča nelojalno konkurenco in zlorablja osebne podatke uporabnikov, in po potrebi predlaga ustrezno zakonodajo za zaščito interesov uporabnikov;

| 19. | meni, da kazni, naložene za neupoštevanje Direktive, ne bi smele nikoli biti nižje od dobička, ustvarjenega s prakso, ki velja za nepošteno ali zavajajočo; želi spomniti države članice, da Direktiva določa, da morajo biti kazni učinkovite, sorazmerne in odvračalne; poziva Komisijo, naj zbere in analizira podatke o kaznih, ki jih uporabljajo države članice, in učinkovitosti režimov izvrševanja, predvsem z vidika kompleksnosti in trajanja postopkov; poziva Komisijo, naj mu posreduje rezultate teh analiz; |
| --- | --- |

19.

meni, da kazni, naložene za neupoštevanje Direktive, ne bi smele nikoli biti nižje od dobička, ustvarjenega s prakso, ki velja za nepošteno ali zavajajočo; želi spomniti države članice, da Direktiva določa, da morajo biti kazni učinkovite, sorazmerne in odvračalne; poziva Komisijo, naj zbere in analizira podatke o kaznih, ki jih uporabljajo države članice, in učinkovitosti režimov izvrševanja, predvsem z vidika kompleksnosti in trajanja postopkov; poziva Komisijo, naj mu posreduje rezultate teh analiz;

| 20. | pozdravlja prizadevanja Komisije za podporo državam članicam pri prenosu in uporabi Direktive; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja prizadevanja Komisije za podporo državam članicam pri prenosu in uporabi Direktive;

| 21. | pozdravlja, da je Komisija vzpostavila podatkovno zbirko o nacionalni zakonodaji in sodni praksi na področju nepoštene poslovne prakse, in priznava, da je zbirka koristna, saj je tako potrošnikom na voljo več informacij; obžaluje, da je na voljo le v angleščini; poziva Komisijo, naj postopoma povečuje število jezikov, v katerih bo zbirka podatkov na voljo, in razvija njeno prepoznavnost, zlasti pri gospodarskih subjektih; poziva jo tudi, naj razmisli o dodatnih instrumentih za ozaveščanje malih in srednjih podjetij o nepoštenih poslovnih praksah; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja, da je Komisija vzpostavila podatkovno zbirko o nacionalni zakonodaji in sodni praksi na področju nepoštene poslovne prakse, in priznava, da je zbirka koristna, saj je tako potrošnikom na voljo več informacij; obžaluje, da je na voljo le v angleščini; poziva Komisijo, naj postopoma povečuje število jezikov, v katerih bo zbirka podatkov na voljo, in razvija njeno prepoznavnost, zlasti pri gospodarskih subjektih; poziva jo tudi, naj razmisli o dodatnih instrumentih za ozaveščanje malih in srednjih podjetij o nepoštenih poslovnih praksah;

| 22. | poudarja pomen smernic, ki jih je Komisija pripravila v zvezi z uporabo Direktive; pozdravlja njeno namero, da bo ta dokument do leta 2014 pregledala; spodbuja jo, naj v vsem procesu deluje pregledno in naj se posvetuje s širokim krogom zainteresiranih strani; poziva Komisijo, naj dokument v prihodnje še naprej redno posodablja in natančneje opredeljuje; poziva države članice, naj smernice čim bolj upoštevajo in si izmenjujejo najboljše prakse za njihovo izvajanje; poziva Komisijo, naj predloži oceno težav s tolmačenjem in izvajanjem, s katerimi se nacionalni organov in zainteresirane strani pri izvajanju določb Direktive redno srečujejo, da bi ocenili, katere vidike smernic je treba izboljšati; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen smernic, ki jih je Komisija pripravila v zvezi z uporabo Direktive; pozdravlja njeno namero, da bo ta dokument do leta 2014 pregledala; spodbuja jo, naj v vsem procesu deluje pregledno in naj se posvetuje s širokim krogom zainteresiranih strani; poziva Komisijo, naj dokument v prihodnje še naprej redno posodablja in natančneje opredeljuje; poziva države članice, naj smernice čim bolj upoštevajo in si izmenjujejo najboljše prakse za njihovo izvajanje; poziva Komisijo, naj predloži oceno težav s tolmačenjem in izvajanjem, s katerimi se nacionalni organov in zainteresirane strani pri izvajanju določb Direktive redno srečujejo, da bi ocenili, katere vidike smernic je treba izboljšati;

| 23. | poudarja, da načelo maksimalne harmonizacije, določeno z Direktivo, pomeni, da z nacionalno zakonodajo ni mogoče določiti strožjih določb, kot jih predvideva Direktiva; poudarja, da Sodišče EU tolmači to načelo kot zahtevo, da se smejo vezana prodaja in druge promocijske prodaje, kar Sodišče ocenjuje kot nepošteno poslovno prakso, čeprav niso na črnem seznamu v Prilogi I, prepovedati samo za vsak primer posebej; poudarja, da bi morala Komisija zaradi pravne varnosti in zagotavljanja visoke ravni varstva potrošnikov v okviru pregleda smernic natančno opredeliti, v katerih primerih bi bilo treba vezano prodajo in druge promocijske prodaje šteti za nezakonito; poziva Komisijo, naj razmisli, ali bi bil potreben nov zakonodajni predlog za ureditev promocijskih prodaj; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da načelo maksimalne harmonizacije, določeno z Direktivo, pomeni, da z nacionalno zakonodajo ni mogoče določiti strožjih določb, kot jih predvideva Direktiva; poudarja, da Sodišče EU tolmači to načelo kot zahtevo, da se smejo vezana prodaja in druge promocijske prodaje, kar Sodišče ocenjuje kot nepošteno poslovno prakso, čeprav niso na črnem seznamu v Prilogi I, prepovedati samo za vsak primer posebej; poudarja, da bi morala Komisija zaradi pravne varnosti in zagotavljanja visoke ravni varstva potrošnikov v okviru pregleda smernic natančno opredeliti, v katerih primerih bi bilo treba vezano prodajo in druge promocijske prodaje šteti za nezakonito; poziva Komisijo, naj razmisli, ali bi bil potreben nov zakonodajni predlog za ureditev promocijskih prodaj;

| 24. | poudarja, da je uporaba neresničnih okoljskih trditev vse pogostejša nepoštena praksa; spodbuja Komisijo, naj razširi oddelek smernic o tem, da se gospodarskim subjektom zagotovijo pojasnila o uporabi Direktive; obenem Komisijo poziva, naj razmisli o pobudah, ki bi lahko pripomogle k boljšemu varstvu potrošnikov zoper te prakse; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je uporaba neresničnih okoljskih trditev vse pogostejša nepoštena praksa; spodbuja Komisijo, naj razširi oddelek smernic o tem, da se gospodarskim subjektom zagotovijo pojasnila o uporabi Direktive; obenem Komisijo poziva, naj razmisli o pobudah, ki bi lahko pripomogle k boljšemu varstvu potrošnikov zoper te prakse;

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj podjetja bolje seznanijo s pravicami potrošnikov, s čimer bi gospodarske subjekte spodbudili k doslednejšemu spoštovanju teh pravic; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in države članice, naj podjetja bolje seznanijo s pravicami potrošnikov, s čimer bi gospodarske subjekte spodbudili k doslednejšemu spoštovanju teh pravic;

| 26. | opozarja, da veliko potrošnikov okleva z vložitvijo zahtevkov za povračilo škode, če se jim zdi znesek nizek; poudarja, da bi bilo treba potrošnike bolje seznaniti s podporo, ki jim jo lahko nudijo združenja za varstvo potrošnikov in evropska mreža centrov za varstvo potrošnikov; poudarja, da so potrošniške organizacije pomembne za preventivno ozaveščanje potrošnikov o obstoječih nepoštenih poslovnih praksah in da imajo pomembno vlogo pri pomoči žrtvam nepoštenih praks, kar potrošnikom omogoča ustrezno uveljavljanje njihovih pravic; poziva k usklajenemu ukrepanju potrošniških organizacij na nacionalni in evropski ravni ter k njihovemu sodelovanju z nacionalnimi organi in Komisijo; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da veliko potrošnikov okleva z vložitvijo zahtevkov za povračilo škode, če se jim zdi znesek nizek; poudarja, da bi bilo treba potrošnike bolje seznaniti s podporo, ki jim jo lahko nudijo združenja za varstvo potrošnikov in evropska mreža centrov za varstvo potrošnikov; poudarja, da so potrošniške organizacije pomembne za preventivno ozaveščanje potrošnikov o obstoječih nepoštenih poslovnih praksah in da imajo pomembno vlogo pri pomoči žrtvam nepoštenih praks, kar potrošnikom omogoča ustrezno uveljavljanje njihovih pravic; poziva k usklajenemu ukrepanju potrošniških organizacij na nacionalni in evropski ravni ter k njihovemu sodelovanju z nacionalnimi organi in Komisijo;

| 27. | poudarja, da je za potrošnike pomembno, da imajo na voljo učinkovita, hitra in poceni pravna sredstva; v zvezi s tem poziva države članice, naj v celoti izvajajo direktivo o alternativnem reševanju sporov in zunajsodnem reševanju spletnih sporov; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je za potrošnike pomembno, da imajo na voljo učinkovita, hitra in poceni pravna sredstva; v zvezi s tem poziva države članice, naj v celoti izvajajo direktivo o alternativnem reševanju sporov in zunajsodnem reševanju spletnih sporov;

| 28. | želi poudariti, kako pomembni so kolektivni pravni mehanizmi za potrošnike, in pozitivno ocenjuje pred kratkim objavljeno priporočilo Komisije C(2013)3539 in njeno sporočilo COM(2013)0401; se strinja, da bi se s horizontalnim okvirom za kolektivne pravne instrumente izognili tveganju neusklajenih sektorskih pobud EU; državam članicam priporoča, naj upoštevajo priporočila Komisije glede oblikovanja horizontalnih skupnih načel, saj bi lahko na podlagi njihovega izvajanja v državah članicah ocenili, ali so potrebni nadaljnji zakonodajni ukrepi, predvsem za čezmejne zadeve; vztraja, da različni pristopi h kolektivnim pravnim instrumentom nikakor ne bi smeli ekonomsko spodbujati zlorab kolektivnih tožb in da morajo vsebovati ustrezna varovala za preprečitev neupravičenih zahtevkov; |
| --- | --- |

28.

želi poudariti, kako pomembni so kolektivni pravni mehanizmi za potrošnike, in pozitivno ocenjuje pred kratkim objavljeno priporočilo Komisije C(2013)3539 in njeno sporočilo COM(2013)0401; se strinja, da bi se s horizontalnim okvirom za kolektivne pravne instrumente izognili tveganju neusklajenih sektorskih pobud EU; državam članicam priporoča, naj upoštevajo priporočila Komisije glede oblikovanja horizontalnih skupnih načel, saj bi lahko na podlagi njihovega izvajanja v državah članicah ocenili, ali so potrebni nadaljnji zakonodajni ukrepi, predvsem za čezmejne zadeve; vztraja, da različni pristopi h kolektivnim pravnim instrumentom nikakor ne bi smeli ekonomsko spodbujati zlorab kolektivnih tožb in da morajo vsebovati ustrezna varovala za preprečitev neupravičenih zahtevkov;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(2)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

(3)  UL L 166, 11.6.1998, str. 51.

(4)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 26.

(5)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 58..

(6)  IP/A/IMCO/NT/2008-16.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/32

---

P7_TA(2014)0064

Pregled stanja na področju pravosodja v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o pregledu stanja na področju pravosodja v EU – civilno in upravno pravosodje v državah članicah (2013/2117(INI))

(2017/C 093/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2013 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Pregled stanja na področju pravosodja v EU – Orodje za spodbujanje učinkovitega pravosodja in rasti“ (COM(2013)0160), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2013 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Pregled stanja na področju pravosodja v EU – Orodje za spodbujanje učinkovitega pravosodja in rasti“ (COM(2013)0160),

| — | ob upoštevanju dvoletnih poročil o oceni evropskih pravosodnih sistemov, ki jih je pripravila komisija Sveta Evrope za učinkovitost pravosodja (CEPEJ), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dvoletnih poročil o oceni evropskih pravosodnih sistemov, ki jih je pripravila komisija Sveta Evrope za učinkovitost pravosodja (CEPEJ),

| — | ob upoštevanju člena 48 in člena 119(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 in člena 119(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0442/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0442/2013),

| A. | ker je Komisija pripravila pregled stanja na področju pravosodja v EU, ki je primerjalno, nezavezujoče orodje za oceno učinkovitosti nacionalnih pravosodnih sistemov, da bi se pravosodne politike lahko bolje opredelile, pri čemer ta pregled obsega predvsem parametre pravosodnih sistemov, ki prispevajo k izboljšanju poslovnega in naložbenega ozračja v Uniji; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija pripravila pregled stanja na področju pravosodja v EU, ki je primerjalno, nezavezujoče orodje za oceno učinkovitosti nacionalnih pravosodnih sistemov, da bi se pravosodne politike lahko bolje opredelile, pri čemer ta pregled obsega predvsem parametre pravosodnih sistemov, ki prispevajo k izboljšanju poslovnega in naložbenega ozračja v Uniji;

| B. | ker pregled stanja na področju pravosodja v EU temelji na primerjavi nacionalnih pravosodnih sistemov na podlagi posebnih kazalnikov, ne vključuje pa splošne razvrstitve nacionalnih pravosodnih sistemov; |
| --- | --- |

B.

ker pregled stanja na področju pravosodja v EU temelji na primerjavi nacionalnih pravosodnih sistemov na podlagi posebnih kazalnikov, ne vključuje pa splošne razvrstitve nacionalnih pravosodnih sistemov;

| C. | ker je v pregledu stanja na področju pravosodja za leto 2013 poudarek izključno na civilnem, gospodarskem in upravnem pravosodju; |
| --- | --- |

C.

ker je v pregledu stanja na področju pravosodja za leto 2013 poudarek izključno na civilnem, gospodarskem in upravnem pravosodju;

| D. | ker je namen nezavezujoče primerjave ugotoviti izboljšave in nazadovanja ter si prizadevati za izmenjavo najboljših praks v Uniji brez poseganja v avtonomijo nacionalnih pravnih in pravosodnih sistemov; |
| --- | --- |

D.

ker je namen nezavezujoče primerjave ugotoviti izboljšave in nazadovanja ter si prizadevati za izmenjavo najboljših praks v Uniji brez poseganja v avtonomijo nacionalnih pravnih in pravosodnih sistemov;

| 1. | se z velikim zanimanjem seznanja s pregledom stanja na področju pravosodja v EU; poziva Komisijo, naj ga v skladu s Pogodbama in v sodelovanju z državami članicami pripravlja tudi v prihodnje, pri čemer naj upošteva, da je treba preprečiti nepotrebno podvajanje dela na ravni drugih organov; |
| --- | --- |

1.

se z velikim zanimanjem seznanja s pregledom stanja na področju pravosodja v EU; poziva Komisijo, naj ga v skladu s Pogodbama in v sodelovanju z državami članicami pripravlja tudi v prihodnje, pri čemer naj upošteva, da je treba preprečiti nepotrebno podvajanje dela na ravni drugih organov;

| 2. | podpira namen izmenjave najboljših praks, da bi zagotovili učinkovit in neodvisen pravosodni sistem, ki lahko prispeva h gospodarski rasti v Evropi in spodbudi konkurenčnost; poudarja, da učinkovit in zaupanja vreden pravosodni sistem spodbuja podjetja k razvoju in naložbam na nacionalni in čezmejni ravni; |
| --- | --- |

2.

podpira namen izmenjave najboljših praks, da bi zagotovili učinkovit in neodvisen pravosodni sistem, ki lahko prispeva h gospodarski rasti v Evropi in spodbudi konkurenčnost; poudarja, da učinkovit in zaupanja vreden pravosodni sistem spodbuja podjetja k razvoju in naložbam na nacionalni in čezmejni ravni;

| 3. | ugotavlja pomen primerjalnih analiz pravosodnih sistemov za čezmejno medsebojno zaupanje, učinkovito sodelovanje pravosodnih organov ter oblikovanje skupnega pravosodnega območja in evropske pravosodne kulture; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja pomen primerjalnih analiz pravosodnih sistemov za čezmejno medsebojno zaupanje, učinkovito sodelovanje pravosodnih organov ter oblikovanje skupnega pravosodnega območja in evropske pravosodne kulture;

| 4. | meni, da mora vsaka primerjava nacionalnih pravosodnih sistemov, zlasti kar zadeva njihovo predhodno stanje, temeljiti na objektivnih merilih in objektivno pripravljenih, primerjanih in analiziranih dokazih; opozarja, da je treba ocenjevati delovanje pravosodnih sistemov kot celoto, ne da bi jih pri tem ločili od družbenega, zgodovinskega in gospodarskega položaja držav članic ali ustavne tradicije, iz katere izhajajo; poudarja pomen nepristranske in enake obravnave držav članic pri ocenjevanju njihovih pravosodnih sistemov; |
| --- | --- |

4.

meni, da mora vsaka primerjava nacionalnih pravosodnih sistemov, zlasti kar zadeva njihovo predhodno stanje, temeljiti na objektivnih merilih in objektivno pripravljenih, primerjanih in analiziranih dokazih; opozarja, da je treba ocenjevati delovanje pravosodnih sistemov kot celoto, ne da bi jih pri tem ločili od družbenega, zgodovinskega in gospodarskega položaja držav članic ali ustavne tradicije, iz katere izhajajo; poudarja pomen nepristranske in enake obravnave držav članic pri ocenjevanju njihovih pravosodnih sistemov;

| 5. | prosi Komisijo, naj v okviru preglednega postopka pravočasno začne razpravo o načrtovani metodi, v katero naj vključi tudi države članice; |
| --- | --- |

5.

prosi Komisijo, naj v okviru preglednega postopka pravočasno začne razpravo o načrtovani metodi, v katero naj vključi tudi države članice;

| 6. | poudarja, da je treba merila uspešnosti določiti pred zbiranjem informacij o nacionalnih pravosodnih sistemih, da se doseže splošno razumevanje metodologije in kazalnikov; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba merila uspešnosti določiti pred zbiranjem informacij o nacionalnih pravosodnih sistemih, da se doseže splošno razumevanje metodologije in kazalnikov;

| 7. | hvali prizadevanja Komisije za zagotovitev merljivih podatkov; vendar poudarja, da je nekatere cilje, kot sta na primer kakovost in nepristranskost pravosodja, zelo težko objektivno izmeriti; |
| --- | --- |

7.

hvali prizadevanja Komisije za zagotovitev merljivih podatkov; vendar poudarja, da je nekatere cilje, kot sta na primer kakovost in nepristranskost pravosodja, zelo težko objektivno izmeriti;

| 8. | ugotavlja, da učinkovitosti pravosodnega sistema ni mogoče izmeriti samo z uporabo statistično merljivih parametrov, temveč bi bilo treba upoštevati tudi strukturne posebnosti in različne družbene tradicije držav članic; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pri zbiranju podatkov in določanju meril uspešnosti v prihodnje bolj upošteva razlike med nacionalnimi pravosodnimi sistemi; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da učinkovitosti pravosodnega sistema ni mogoče izmeriti samo z uporabo statistično merljivih parametrov, temveč bi bilo treba upoštevati tudi strukturne posebnosti in različne družbene tradicije držav članic; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pri zbiranju podatkov in določanju meril uspešnosti v prihodnje bolj upošteva razlike med nacionalnimi pravosodnimi sistemi;

| 9. | poziva Komisijo, naj na področju prava družb enako obravnava enotirni in dvotirni sistem upravljanja; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj na področju prava družb enako obravnava enotirni in dvotirni sistem upravljanja;

| 10. | poziva države članice, naj podrobno preučijo rezultate pregleda stanja na področju pravosodja za leto 2013 in ugotovijo, ali je treba na podlagi teh rezultatov kakor koli spremeniti organizacijo njihovih civilnih, gospodarskih in upravnih pravosodnih sistemov ali sprejeti ustrezne ukrepe glede njihovega napredka; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj podrobno preučijo rezultate pregleda stanja na področju pravosodja za leto 2013 in ugotovijo, ali je treba na podlagi teh rezultatov kakor koli spremeniti organizacijo njihovih civilnih, gospodarskih in upravnih pravosodnih sistemov ali sprejeti ustrezne ukrepe glede njihovega napredka;

| 11. | spodbuja države članice, naj zberejo ustrezne podatke o vprašanjih, kot so stroški sodnih postopkov ter postopkov mediacije in izvršilnih postopkov; obžaluje, da nekatere države članice za nekatere kategorije iz pregleda stanja na področju pravosodja niso predložile podatkov; vendar meni, da bi morala Komisija različno obravnavati primere, v katerih podatki niso bili na voljo, in primere, v katerih kazalniki niso bili relevantni za posamezne države članice ali se zanje niso uporabljali; |
| --- | --- |

11.

spodbuja države članice, naj zberejo ustrezne podatke o vprašanjih, kot so stroški sodnih postopkov ter postopkov mediacije in izvršilnih postopkov; obžaluje, da nekatere države članice za nekatere kategorije iz pregleda stanja na področju pravosodja niso predložile podatkov; vendar meni, da bi morala Komisija različno obravnavati primere, v katerih podatki niso bili na voljo, in primere, v katerih kazalniki niso bili relevantni za posamezne države članice ali se zanje niso uporabljali;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo medsebojno razumevanje in sodelovanje nacionalnih pravosodnih sistemov, med drugim tudi z mrežami za stike med sodniki; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo medsebojno razumevanje in sodelovanje nacionalnih pravosodnih sistemov, med drugim tudi z mrežami za stike med sodniki;

| 13. | poziva, naj se več pozornosti nameni programom usposabljanja za sodnike, sodno osebje in druge delavce v pravni stroki, zlasti na področju evropskega in primerjalnega prava; poudarja, da mora biti jezikovno usposabljanje bistveni del študija prava; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj se več pozornosti nameni programom usposabljanja za sodnike, sodno osebje in druge delavce v pravni stroki, zlasti na področju evropskega in primerjalnega prava; poudarja, da mora biti jezikovno usposabljanje bistveni del študija prava;

| 14. | izraža zanimanje za podatke o čezmejnih zadevah, ki so pogosto bolj zapletene od državnih in kažejo, s katerimi ovirami se srečujejo državljani EU pri uveljavljanju svojih pravic, ki izhajajo iz enotnega trga EU, zlasti kar zadeva uporabo prava EU; |
| --- | --- |

14.

izraža zanimanje za podatke o čezmejnih zadevah, ki so pogosto bolj zapletene od državnih in kažejo, s katerimi ovirami se srečujejo državljani EU pri uveljavljanju svojih pravic, ki izhajajo iz enotnega trga EU, zlasti kar zadeva uporabo prava EU;

| 15. | opozarja na pomen alternativnih načinov reševanja sporov za zmanjšanje obremenitve pravosodnih sistemov in stroškov za vse zainteresirane strani; |
| --- | --- |

15.

opozarja na pomen alternativnih načinov reševanja sporov za zmanjšanje obremenitve pravosodnih sistemov in stroškov za vse zainteresirane strani;

| 16. | prosi Komisijo, naj v naslednjo primerjalno analizo vključi podatke o čezmejnih postopkih mediacije; spodbuja države članice, naj dejavno spodbujajo postopke mediacije, zlasti na področju trgovinskih in družinskih zadev, ki so urejene na ravni EU (na primer z uredbama Rim III in Bruselj II); |
| --- | --- |

16.

prosi Komisijo, naj v naslednjo primerjalno analizo vključi podatke o čezmejnih postopkih mediacije; spodbuja države članice, naj dejavno spodbujajo postopke mediacije, zlasti na področju trgovinskih in družinskih zadev, ki so urejene na ravni EU (na primer z uredbama Rim III in Bruselj II);

| 17. | poudarja, da so med državami članicami velike razlike glede razvoja sistemov IKT; poudarja, da lahko uporaba novih tehnologij učinkovito prispeva k zmanjšanju stroškov in pospešitvi sodnih postopkov, zlasti uporaba računalniških aplikacij ter orodij za upravljanje zadev in komunikacijo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so med državami članicami velike razlike glede razvoja sistemov IKT; poudarja, da lahko uporaba novih tehnologij učinkovito prispeva k zmanjšanju stroškov in pospešitvi sodnih postopkov, zlasti uporaba računalniških aplikacij ter orodij za upravljanje zadev in komunikacijo;

| 18. | poudarja, da se lahko spori majhne vrednosti in nesporni zahtevki obravnavajo hitreje z uporabo orodij IKT; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da se lahko spori majhne vrednosti in nesporni zahtevki obravnavajo hitreje z uporabo orodij IKT;

| 19. | poudarja vlogo CEPEJ pri zbiranju in predstavljanju ustreznih podatkov na nacionalni in na regionalni ravni; meni, da bi si morale institucije EU prizadevati za sodelovanje s CEPEJ, saj je odlična podlaga za izmenjavo najboljših praks, in da je treba podvajanje preprečiti; |
| --- | --- |

19.

poudarja vlogo CEPEJ pri zbiranju in predstavljanju ustreznih podatkov na nacionalni in na regionalni ravni; meni, da bi si morale institucije EU prizadevati za sodelovanje s CEPEJ, saj je odlična podlaga za izmenjavo najboljših praks, in da je treba podvajanje preprečiti;

| 20. | želi spomniti na vodilno vlogo Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah pa tudi na vlogo portala e-pravosodje pri omogočanju dostopa do znanj o evropskem in nacionalnem civilnem in gospodarskem pravu za državljane EU; |
| --- | --- |

20.

želi spomniti na vodilno vlogo Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah pa tudi na vlogo portala e-pravosodje pri omogočanju dostopa do znanj o evropskem in nacionalnem civilnem in gospodarskem pravu za državljane EU;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/34

---

P7_TA(2014)0065

Lokalne in regionalne posledice razvoja pametnih omrežij

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o lokalnih in regionalnih posledicah razvoja pametnih omrežij (2013/2128(INI))

(2017/C 093/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 174, 175, 176, 177, 178 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 174, 175, 176, 177, 178 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 26 k Pogodbi o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 26 k Pogodbi o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki zajema splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki zajema splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in posebnih določbah o cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in posebnih določbah o cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1084/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1084/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1298/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 glede finančnih sredstev za nekatere države članice iz Evropskega socialnega sklada (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1298/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 glede finančnih sredstev za nekatere države članice iz Evropskega socialnega sklada (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo Evropskega sklada za regionalni razvoj za cilj evropskega teritorialnega sodelovanja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo Evropskega sklada za regionalni razvoj za cilj evropskega teritorialnega sodelovanja (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o Evropskem združenju za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o Evropskem združenju za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (7),

| — | ob upoštevanju smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 734/2013 z dne 22. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 734/2013 z dne 22. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Smernice Evropske unije za uporabo pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij“ (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Smernice Evropske unije za uporabo pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij“ (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2011 z naslovom „Pametna omrežja: od inovacij do uvedbe“ (COM(2011)0202), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2011 z naslovom „Pametna omrežja: od inovacij do uvedbe“ (COM(2011)0202),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2012 z naslovom „Za boljše delovanje notranjega energetskega trga“ (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2012 z naslovom „Za boljše delovanje notranjega energetskega trga“ (COM(2012)0663),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2012 z naslovom „Energija iz obnovljivih virov: glavni akter na evropskem energetskem trgu“ (COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2012 z naslovom „Energija iz obnovljivih virov: glavni akter na evropskem energetskem trgu“ (COM(2012)0271),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom „Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030“ (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom „Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030“ (COM(2013)0169),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 on mikroproizvodnji – proizvodnja električne energije in toplote v manjšem obsegu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 on mikroproizvodnji – proizvodnja električne energije in toplote v manjšem obsegu (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2013 o vlogi kohezijske politike EU in njenih akterjev pri izvajanju nove evropske energetske politike (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2013 o vlogi kohezijske politike EU in njenih akterjev pri izvajanju nove evropske energetske politike (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2013 o izvajanju in vplivu ukrepov za energetsko učinkovitost v okviru kohezijske politike (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2013 o izvajanju in vplivu ukrepov za energetsko učinkovitost v okviru kohezijske politike (15),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. januarja 2012 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. januarja 2012 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) (COM(2012)0011),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. novembra 2008 z naslovom „Regije 2020: Ocena prihodnjih izzivov za regije“ (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. novembra 2008 z naslovom „Regije 2020: Ocena prihodnjih izzivov za regije“ (SEC(2008)2868),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (COM(2010)0553),

| — | ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta, ki vsebuje Uredbo Komisije (EU) št. .../... z dne XXX o razglasitvi nekaterih vrst pomoči, združljivih s skupnim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta, ki vsebuje Uredbo Komisije (EU) št. .../... z dne XXX o razglasitvi nekaterih vrst pomoči, združljivih s skupnim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0019/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0019/2014),

| A. | ker nekateri primeri najboljših praks, kot so avstrijska zvezna dežela Gradiščanska, projekta „MaRes“ (Macaronesia Research Strategy) in „Green Islands“, Energetska dolina na Nizozemskem, modelna regija za energetsko prenovo Harz v Nemčiji, Hostětín v Češki republiki, projekt Orkney Micro Renewables na Škotskem ter ostali pilotni projekti mest in skupnosti v okviru pobude Komisije CONCERTO ali pobude CO-POWER za učinkovito rabo energije in decentralizirane proizvodnje energije kažejo, da lahko lokalne skupnosti in državljani postanejo „potrošniki-proizvajalci“, ki proizvajajo energijo za lastne potrebe ter jo obenem prodajajo omrežju ali pridobijo dobropis za svoje presežke elektrike in merijo neto porabo energije, delujejo v virtualnih elektrarnah skupaj z drugimi udeleženci, da se tako dosežejo kar največje koristi z vključevanjem vseh udeležencev v načrtovanje in izvajanje regionalnih ukrepov, spodbujanjem aktivnega sodelovanja in izmenjevanja informacij ter razvijanjem celovitega pristopa z vključevanjem drugih z energijo povezanih sektorjev, kot sta promet in stanovanjski sektor, z uporabo pametnih mehanizmov finančne podpore in ustvarjanjem novih delovnih mest; |
| --- | --- |

A.

ker nekateri primeri najboljših praks, kot so avstrijska zvezna dežela Gradiščanska, projekta „MaRes“ (Macaronesia Research Strategy) in „Green Islands“, Energetska dolina na Nizozemskem, modelna regija za energetsko prenovo Harz v Nemčiji, Hostětín v Češki republiki, projekt Orkney Micro Renewables na Škotskem ter ostali pilotni projekti mest in skupnosti v okviru pobude Komisije CONCERTO ali pobude CO-POWER za učinkovito rabo energije in decentralizirane proizvodnje energije kažejo, da lahko lokalne skupnosti in državljani postanejo „potrošniki-proizvajalci“, ki proizvajajo energijo za lastne potrebe ter jo obenem prodajajo omrežju ali pridobijo dobropis za svoje presežke elektrike in merijo neto porabo energije, delujejo v virtualnih elektrarnah skupaj z drugimi udeleženci, da se tako dosežejo kar največje koristi z vključevanjem vseh udeležencev v načrtovanje in izvajanje regionalnih ukrepov, spodbujanjem aktivnega sodelovanja in izmenjevanja informacij ter razvijanjem celovitega pristopa z vključevanjem drugih z energijo povezanih sektorjev, kot sta promet in stanovanjski sektor, z uporabo pametnih mehanizmov finančne podpore in ustvarjanjem novih delovnih mest;

| B. | ker je Parlament sprejel poročila o vlogi kohezijske politike EU in njenih akterjev pri izvajanju nove evropske energetske politike ter o izvajanju in vplivu ukrepov za doseganje energetske učinkovitosti v okviru kohezijske politike; |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament sprejel poročila o vlogi kohezijske politike EU in njenih akterjev pri izvajanju nove evropske energetske politike ter o izvajanju in vplivu ukrepov za doseganje energetske učinkovitosti v okviru kohezijske politike;

| C. | ker so osebni podatki, ki se zbirajo za uporabo pametnih energetskih sistemov, izredno občutljivi, saj je iz njih mogoče sklepati o vedenju uporabnikov, in je zato treba zagotoviti posebno zaščito teh podatkov; |
| --- | --- |

C.

ker so osebni podatki, ki se zbirajo za uporabo pametnih energetskih sistemov, izredno občutljivi, saj je iz njih mogoče sklepati o vedenju uporabnikov, in je zato treba zagotoviti posebno zaščito teh podatkov;

Nove priložnosti za regionalno gospodarstvo

| 1. | pozdravlja spremembo paradigme v regijah, kar zadeva način proizvodnje in porabe energije, in sicer od togega tradicionalnega modela, ki deluje na logiki osnovne obremenitve, proti spremenljivi, decentralizirani in lokalni proizvodnji, ki velik delež majhnih proizvajalcev energije iz obnovljivih virov združuje s prilagodljivim in odzivnim povpraševanjem ter porazdeljenim shranjevanjem; priznava, da bi bilo treba za ohranitev trajnostnega razvoja in izpolnitev zahtev prihodnjega povpraševanja spodbujati nove modele proizvodnje in porabe energije na osnovi decentralizirane in lokalne proizvodnje; poudarja, da so pametna omrežja bistvenega pomena za tovrstno spremembo modela in da bi bilo treba uvajanje pametnih omrežij vključiti v medsektorski in celovit pristop k regionalnemu razvoju, da bi dosegli kar največje koristi in tržne priložnosti za regije ter zagotovili trajnost, rast in inovativnost; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja spremembo paradigme v regijah, kar zadeva način proizvodnje in porabe energije, in sicer od togega tradicionalnega modela, ki deluje na logiki osnovne obremenitve, proti spremenljivi, decentralizirani in lokalni proizvodnji, ki velik delež majhnih proizvajalcev energije iz obnovljivih virov združuje s prilagodljivim in odzivnim povpraševanjem ter porazdeljenim shranjevanjem; priznava, da bi bilo treba za ohranitev trajnostnega razvoja in izpolnitev zahtev prihodnjega povpraševanja spodbujati nove modele proizvodnje in porabe energije na osnovi decentralizirane in lokalne proizvodnje; poudarja, da so pametna omrežja bistvenega pomena za tovrstno spremembo modela in da bi bilo treba uvajanje pametnih omrežij vključiti v medsektorski in celovit pristop k regionalnemu razvoju, da bi dosegli kar največje koristi in tržne priložnosti za regije ter zagotovili trajnost, rast in inovativnost;

| 2. | poudarja, da številne evropske regije v obstoječem okviru EU že izvajajo projekte, s katerimi se pospešujejo sinergije na izbranih področjih in hkrati spodbujajo energetsko trajnost in obnovljive vire energije, in kjer so javni in zasebni partnerji združili moči pri iskanju priložnosti za regionalno rast v energetskem sektorju z zgodnjo vključitvijo evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ciljno usmerjenimi partnerstvi na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, ter učinkovite, decentralizirane izvedbene strategije za izkoriščanje lokalnih virov energije; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da številne evropske regije v obstoječem okviru EU že izvajajo projekte, s katerimi se pospešujejo sinergije na izbranih področjih in hkrati spodbujajo energetsko trajnost in obnovljive vire energije, in kjer so javni in zasebni partnerji združili moči pri iskanju priložnosti za regionalno rast v energetskem sektorju z zgodnjo vključitvijo evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ciljno usmerjenimi partnerstvi na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, ter učinkovite, decentralizirane izvedbene strategije za izkoriščanje lokalnih virov energije;

| 3. | poudarja, da imajo pametna omrežja številne prednosti, saj omogočajo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, večji delež energije iz obnovljivih virov in porazdeljene proizvodnje, ustvarjajo pogoje za učinkovito uporabo elektrike v prometu, potrošnikom omogočajo, da porabo prilagodijo in izkoristijo najnižje cene ter hkrati varčujejo z energijo, prispevajo k večji energijski učinkovitosti, gospodarni porabi električne energije, zmanjšanju dragih naložb v električna omrežja z uporabo energije zunaj obdobij največje obremenitve omrežij ter spodbujajo tehnološke inovacije in razvoj v Evropski uniji; podarja potrebo po sodelovanju državljanov na vseh stopnjah, vključno z uveljavitvijo napredne merilne infrastrukture, ki zagotavlja dvosmeren pretok informacij tudi pri dejavnostih, ki jih načrtujejo upravljavci distribucijskih omrežij in ponudniki tehnologij za pametna omrežja; poudarja, da se z razvojem in uporabo pametnih omrežij tudi bistveno zmanjša izguba energije pri prenosu in distribuciji; izpostavlja, da se z uporabo samodejne ponovne konfiguracije omrežja lahko preprečijo ali odpravijo izpadi zaradi njegovih samoobnovitvenih zmogljivosti; vendarle ugotavlja, da nacionalni sistemi podpore v različnih regijah pogosto ne dajejo prednosti najbolj učinkovitim načinom uporabe tehnologij obnovljive energije v zasebnih gospodinjstvih; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da imajo pametna omrežja številne prednosti, saj omogočajo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, večji delež energije iz obnovljivih virov in porazdeljene proizvodnje, ustvarjajo pogoje za učinkovito uporabo elektrike v prometu, potrošnikom omogočajo, da porabo prilagodijo in izkoristijo najnižje cene ter hkrati varčujejo z energijo, prispevajo k večji energijski učinkovitosti, gospodarni porabi električne energije, zmanjšanju dragih naložb v električna omrežja z uporabo energije zunaj obdobij največje obremenitve omrežij ter spodbujajo tehnološke inovacije in razvoj v Evropski uniji; podarja potrebo po sodelovanju državljanov na vseh stopnjah, vključno z uveljavitvijo napredne merilne infrastrukture, ki zagotavlja dvosmeren pretok informacij tudi pri dejavnostih, ki jih načrtujejo upravljavci distribucijskih omrežij in ponudniki tehnologij za pametna omrežja; poudarja, da se z razvojem in uporabo pametnih omrežij tudi bistveno zmanjša izguba energije pri prenosu in distribuciji; izpostavlja, da se z uporabo samodejne ponovne konfiguracije omrežja lahko preprečijo ali odpravijo izpadi zaradi njegovih samoobnovitvenih zmogljivosti; vendarle ugotavlja, da nacionalni sistemi podpore v različnih regijah pogosto ne dajejo prednosti najbolj učinkovitim načinom uporabe tehnologij obnovljive energije v zasebnih gospodinjstvih;

| 4. | v tem okviru izpostavlja možnosti za geografske (ali teritorialne) spremembe energetskih omrežij in spodbujanje pametnih omrežij v prikrajšanih regijah, vključno z najbolj oddaljenimi, obrobnimi in otoškimi regijami, ki se lahko iz porabnikov energije spremenijo v proizvajalce ter tako pridobijo velike gospodarske in konkurenčne koristi ter si obenem zagotovijo zanesljivo oskrbo z energijo ter uvedbo in delovanje pametnih omrežij; ugotavlja, da uvedba in delovanje pametnih omrežij še posebej nudi možnosti tistim regijam, ki bi lahko zmanjšale svoje stroške za energijo; |
| --- | --- |

4.

v tem okviru izpostavlja možnosti za geografske (ali teritorialne) spremembe energetskih omrežij in spodbujanje pametnih omrežij v prikrajšanih regijah, vključno z najbolj oddaljenimi, obrobnimi in otoškimi regijami, ki se lahko iz porabnikov energije spremenijo v proizvajalce ter tako pridobijo velike gospodarske in konkurenčne koristi ter si obenem zagotovijo zanesljivo oskrbo z energijo ter uvedbo in delovanje pametnih omrežij; ugotavlja, da uvedba in delovanje pametnih omrežij še posebej nudi možnosti tistim regijam, ki bi lahko zmanjšale svoje stroške za energijo;

| 5. | poudarja, da so omrežna infrastruktura, upravljanje omrežja in tržna pravila trenutno prilagojeni potrebam in možnostim jedrskih elektrarn in elektrarn na fosilna goriva, kar slabša konkurenčni položaj novejših tehnologij, kot so obnovljivi viri energije; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so omrežna infrastruktura, upravljanje omrežja in tržna pravila trenutno prilagojeni potrebam in možnostim jedrskih elektrarn in elektrarn na fosilna goriva, kar slabša konkurenčni položaj novejših tehnologij, kot so obnovljivi viri energije;

| 6. | poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj začnejo čim prej vlagati v lokalna pametna omrežja z uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov, vključno s finančnimi instrumenti za spodbujanje zasebnih naložb, ob upoštevanju okoljskih, gospodarskih, družbenih in ozemeljskih potreb posameznih regij in njihovih posebnosti, saj ni enotne rešitve za vse regije; poziva k prilagodljivemu pristopu na lokalni in regionalni ravni, da se zmanjšajo ovire pri povezovanju ukrepov za proizvodnjo in shranjevanje energije, tudi čezmejno, ter energetsko učinkovitost in da se omogoči sodelovanje z drugimi sektorji, ko so informacijske in komunikacijske tehnologije ter promet; v zvezi s tem poudarja pomembnost črpalnih hidroelektrarn, ki so povezane z izkoriščanjem obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj začnejo čim prej vlagati v lokalna pametna omrežja z uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov, vključno s finančnimi instrumenti za spodbujanje zasebnih naložb, ob upoštevanju okoljskih, gospodarskih, družbenih in ozemeljskih potreb posameznih regij in njihovih posebnosti, saj ni enotne rešitve za vse regije; poziva k prilagodljivemu pristopu na lokalni in regionalni ravni, da se zmanjšajo ovire pri povezovanju ukrepov za proizvodnjo in shranjevanje energije, tudi čezmejno, ter energetsko učinkovitost in da se omogoči sodelovanje z drugimi sektorji, ko so informacijske in komunikacijske tehnologije ter promet; v zvezi s tem poudarja pomembnost črpalnih hidroelektrarn, ki so povezane z izkoriščanjem obnovljivih virov energije;

| 7. | poudarja, da je za uveljavljanje pametnih omrežji potreben stabilen in dolgoročen politični okvir; poziva Komisijo, naj predlaga ambiciozne strategije, politike in cilje za energetsko učinkovitost, energijo iz obnovljivih virov in emisije toplogrednih plinov do leta 2030 ter s tem vlagateljem in povezanim sektorjem zagotovi prihodnost in olajša razvoj pametnega energetskega sistema; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je za uveljavljanje pametnih omrežji potreben stabilen in dolgoročen politični okvir; poziva Komisijo, naj predlaga ambiciozne strategije, politike in cilje za energetsko učinkovitost, energijo iz obnovljivih virov in emisije toplogrednih plinov do leta 2030 ter s tem vlagateljem in povezanim sektorjem zagotovi prihodnost in olajša razvoj pametnega energetskega sistema;

| 8. | poudarja, da pri večini scenarijev energetskega načrta za leto 2050 pravilna integracija porazdeljene proizvodnje energije iz obnovljivih virov ne bo izvedljiva brez razvoja lokalnih in regionalnih pametnih distribucijskih omrežij za električno energijo, saj se z njimi vzpostavita informacijska povezava in povezava za oskrbo z električno energijo med lokalnimi območji socialno-ekonomskega razvoja, ki bodo omogočala prožno upravljanje in potrebno rezervo za nestalne vire energije, zato poziva, naj se distribucijskim omrežjem pripisuje večji pomen; vendar hkrati poudarja, da se razvoj pametnih omrežij nanaša na učinkoviti prenos energije od kraja proizvodnje do kraja končne uporabe; polega tega poudarja, da postane dodana vrednost pametnih omrežij toliko večja, v kolikor širšem obsegu so povezana, na primer na nacionalni ali celo evropski ravni, saj usmerjanje povpraševanja po elektriki na tej ravni zaradi večjega obsega ponuja dodatne možnosti za omejitev porabe (ali virov), če je na lokalni ravni proizvodnja premajhna (ali prevelika); |
| --- | --- |

8.

poudarja, da pri večini scenarijev energetskega načrta za leto 2050 pravilna integracija porazdeljene proizvodnje energije iz obnovljivih virov ne bo izvedljiva brez razvoja lokalnih in regionalnih pametnih distribucijskih omrežij za električno energijo, saj se z njimi vzpostavita informacijska povezava in povezava za oskrbo z električno energijo med lokalnimi območji socialno-ekonomskega razvoja, ki bodo omogočala prožno upravljanje in potrebno rezervo za nestalne vire energije, zato poziva, naj se distribucijskim omrežjem pripisuje večji pomen; vendar hkrati poudarja, da se razvoj pametnih omrežij nanaša na učinkoviti prenos energije od kraja proizvodnje do kraja končne uporabe; polega tega poudarja, da postane dodana vrednost pametnih omrežij toliko večja, v kolikor širšem obsegu so povezana, na primer na nacionalni ali celo evropski ravni, saj usmerjanje povpraševanja po elektriki na tej ravni zaradi večjega obsega ponuja dodatne možnosti za omejitev porabe (ali virov), če je na lokalni ravni proizvodnja premajhna (ali prevelika);

| 9. | poziva, naj se v uredbah in direktivah EU v zvezi z notranjim trgom uporablja bolj prilagodljiv pristop, da se zmanjšajo ovire za posebne rešitve za posamezne regije glede ukrepov za proizvodnjo in shranjevanje energije, oskrbo z energijo in energetsko učinkovitost ter za povezovanje tovrstnih ukrepov, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi in čezmejnimi projekti; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj se v uredbah in direktivah EU v zvezi z notranjim trgom uporablja bolj prilagodljiv pristop, da se zmanjšajo ovire za posebne rešitve za posamezne regije glede ukrepov za proizvodnjo in shranjevanje energije, oskrbo z energijo in energetsko učinkovitost ter za povezovanje tovrstnih ukrepov, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi in čezmejnimi projekti;

Pametni energetski sistemi

| 10. | poudarja, da je treba za uspešno uvajanje pametnih omrežij razviti strategijo „pametnih energetskih sistemov“ za regije in lokalne skupnosti, pametna omrežja pa morajo postati del regionalnih energetskih sistemov, sprejemati velik delež energije iz obnovljivih virov ter vključevati decentralizirane proizvodne zmogljivosti v povezavi z upravljanjem povpraševanja, ukrepi za energetsko učinkovitost, povečanjem prihrankov energije in rešitvami za pametno shranjevanje, prometnim sektorjem (e-prometom) in večjo izmenjavo s sosednjimi omrežji; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba za uspešno uvajanje pametnih omrežij razviti strategijo „pametnih energetskih sistemov“ za regije in lokalne skupnosti, pametna omrežja pa morajo postati del regionalnih energetskih sistemov, sprejemati velik delež energije iz obnovljivih virov ter vključevati decentralizirane proizvodne zmogljivosti v povezavi z upravljanjem povpraševanja, ukrepi za energetsko učinkovitost, povečanjem prihrankov energije in rešitvami za pametno shranjevanje, prometnim sektorjem (e-prometom) in večjo izmenjavo s sosednjimi omrežji;

| 11. | opozarja na vlogo pametnih števcev pri zagotavljanju dvosmerne komunikacije, saj se tako omogoči natančno zaračunavanje potrošnikom in povečano sodelovanje pri upravljanju povpraševanja, ko potrošniki svoje navade prilagodijo obdobjem največje in najmanjše proizvodnje energije; poudarja, da morajo imeti državljani možnost polno izkoristiti pametni energetski sistem in da lastništvo državljanov poveča učinkovitost zaradi vestnega ravnanja, kar pomeni večji prihranek energije s pomočjo odprtih protokolov; poudarja odgovornost operaterjev distribucijskih sistemov kot ponudnikov storitev lokalnim, regionalnim ali nacionalnim organom, da zagotovijo dostop do te storitve v splošnem interesu vseh z zagotavljanjem varnosti in stabilnosti omrežja; poudarja, da morajo vsi državljani neposredno dostopati do podatkov o porabi in proizvodnji, kar bo zagotovilo učinkovito, varno in zanesljivo delovanje pametnega omrežja; poziva Komisijo, naj z ustreznimi ukrepi zagotovi, da bodo električne naprave (zlasti pralni in pomivalni stroji, toplotne črpalke, akumulacijski grelniki itd.) lahko delovale samodejno v povezavi s pametnimi števci, da se potrošnikom omogočijo najbolj ugodne tarife; |
| --- | --- |

11.

opozarja na vlogo pametnih števcev pri zagotavljanju dvosmerne komunikacije, saj se tako omogoči natančno zaračunavanje potrošnikom in povečano sodelovanje pri upravljanju povpraševanja, ko potrošniki svoje navade prilagodijo obdobjem največje in najmanjše proizvodnje energije; poudarja, da morajo imeti državljani možnost polno izkoristiti pametni energetski sistem in da lastništvo državljanov poveča učinkovitost zaradi vestnega ravnanja, kar pomeni večji prihranek energije s pomočjo odprtih protokolov; poudarja odgovornost operaterjev distribucijskih sistemov kot ponudnikov storitev lokalnim, regionalnim ali nacionalnim organom, da zagotovijo dostop do te storitve v splošnem interesu vseh z zagotavljanjem varnosti in stabilnosti omrežja; poudarja, da morajo vsi državljani neposredno dostopati do podatkov o porabi in proizvodnji, kar bo zagotovilo učinkovito, varno in zanesljivo delovanje pametnega omrežja; poziva Komisijo, naj z ustreznimi ukrepi zagotovi, da bodo električne naprave (zlasti pralni in pomivalni stroji, toplotne črpalke, akumulacijski grelniki itd.) lahko delovale samodejno v povezavi s pametnimi števci, da se potrošnikom omogočijo najbolj ugodne tarife;

| 12. | poziva Komisijo in njeno delovno skupino za pametna omrežja, naj posodobita in razširita obstoječo opredelitev pametnih omrežij, da bo vključevala pametni energetski sistem; poziva lokalne in regionalne organe, naj upravljajo porabo energije in omejevanje obremenitve ter oblikujejo in sprejmejo regionalne strategije, osnovane na pametnem energetskem sistemu; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in njeno delovno skupino za pametna omrežja, naj posodobita in razširita obstoječo opredelitev pametnih omrežij, da bo vključevala pametni energetski sistem; poziva lokalne in regionalne organe, naj upravljajo porabo energije in omejevanje obremenitve ter oblikujejo in sprejmejo regionalne strategije, osnovane na pametnem energetskem sistemu;

| 13. | poudarja, da je treba za zagotavljanje gospodarske učinkovitosti pametnih omrežij v regijah združiti neposredne in posredne prednosti ter povezati energetski sektor s številnimi drugimi sektorji, zlasti stanovanjskim sektorjem in prometom, a tudi okoljem, urbanističnim načrtovanjem, socialnim vključevanjem, ravnanjem z odpadki in gradbeništvom, da se dosežejo cilji glede prihrankov energije in se obenem kar najbolj povečajo ekonomske koristi, hkrati pa se v regiji uravnovesita tudi oskrba z energijo in povpraševanje po njej; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba za zagotavljanje gospodarske učinkovitosti pametnih omrežij v regijah združiti neposredne in posredne prednosti ter povezati energetski sektor s številnimi drugimi sektorji, zlasti stanovanjskim sektorjem in prometom, a tudi okoljem, urbanističnim načrtovanjem, socialnim vključevanjem, ravnanjem z odpadki in gradbeništvom, da se dosežejo cilji glede prihrankov energije in se obenem kar najbolj povečajo ekonomske koristi, hkrati pa se v regiji uravnovesita tudi oskrba z energijo in povpraševanje po njej;

| 14. | poziva k inovacijam in večjim naložbam v informacijske in komunikacijske tehnologije, da se premagajo glavni izzivi, s katerimi se soočajo pametne tehnologije, med njimi interoperabilnost tehnologij z obstoječim omrežjem, in regulativni izzivi; poziva Komisijo ter nacionalne in regionalne udeležence, naj oblikujejo pozitivne regulativne in naložbene okvire, ki bodo omogočali razvoj interoperabilnih rešitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

14.

poziva k inovacijam in večjim naložbam v informacijske in komunikacijske tehnologije, da se premagajo glavni izzivi, s katerimi se soočajo pametne tehnologije, med njimi interoperabilnost tehnologij z obstoječim omrežjem, in regulativni izzivi; poziva Komisijo ter nacionalne in regionalne udeležence, naj oblikujejo pozitivne regulativne in naložbene okvire, ki bodo omogočali razvoj interoperabilnih rešitev informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

Pozitivni vplivi na lokalno zaposlovanje

| 15. | spodbuja vse regije in lokalne organe, naj upoštevajo prednosti pametnih energetskih sistemov in naj vlagajo vanje kot potencialne vire lokalnih zelenih in trajnostnih delovnih mest; poudarja, da je gradbeništvo ena od glavnih panog, kjer se bodo ustvarjala delovna mesta, ne le z neposrednimi naložbami v pametna energetska omrežja, ampak tudi s krepitvijo tehnološkega razvoja EU, inovacij in konkurenčnosti malih in srednjih podjetij ter z vlaganji v ukrepe in prenove, na primer v stanovanjski sektor, in s prilagajanjem na nove tehnološke rešitve, predlagane za gradnjo energetsko učinkovitih hiš; |
| --- | --- |

15.

spodbuja vse regije in lokalne organe, naj upoštevajo prednosti pametnih energetskih sistemov in naj vlagajo vanje kot potencialne vire lokalnih zelenih in trajnostnih delovnih mest; poudarja, da je gradbeništvo ena od glavnih panog, kjer se bodo ustvarjala delovna mesta, ne le z neposrednimi naložbami v pametna energetska omrežja, ampak tudi s krepitvijo tehnološkega razvoja EU, inovacij in konkurenčnosti malih in srednjih podjetij ter z vlaganji v ukrepe in prenove, na primer v stanovanjski sektor, in s prilagajanjem na nove tehnološke rešitve, predlagane za gradnjo energetsko učinkovitih hiš;

| 16. | poudarja, da je uvedba pametnih omrežij tudi priložnost za okrepitev konkurenčnosti in svetovne tehnološke vodilne vloge ponudnikov tehnologije v EU, kot sta električna in elektronska panoga, ki sta sestavljeni večinoma iz malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je uvedba pametnih omrežij tudi priložnost za okrepitev konkurenčnosti in svetovne tehnološke vodilne vloge ponudnikov tehnologije v EU, kot sta električna in elektronska panoga, ki sta sestavljeni večinoma iz malih in srednjih podjetij;

| 17. | poziva vse regije, naj razmislijo o vlaganju v znanja in spretnosti ter usposabljanje za ta nova delovna mesta, ob tem pa naj upoštevajo, da je mogoče številna nova lokalna delovna mesta ustvariti tudi v storitvah informacijskih in komunikacijskih tehnologij, prometnem sektorju in sektorjih, ki zagotavljajo pametno opremo in storitve, na primer za nove obrate, ampak tudi da se prepreči morebitno pomanjkanje specializirane delovne sile in omogoči prilagajanje potrebam, nastalim zaradi pojava novih poklicev na zadevnih področjih; poziva države članice in regije, naj podpirajo pobude izobraževanja tako na akademski kot na obrtniški ravni na področju obnovljivih virov energije, na primer tako, da uvedejo okoljske študijske programe in oblikujejo nove programe vajeništva, na primer inštalater solarnih sistemov; poudarja, da lahko regije, ki uspešno uporabljajo pametni energetski sistem, na svojem ozemlju ustvarijo nova delovna mesta v obliki specializiranih usposabljanj z ustanavljanjem tehničnih univerz in visokih šol, specializiranih za to področje; poziva regije, naj sodelujejo pri pametni specializaciji, in pozdravlja sheme, v katerih se znanje izmenjuje med regijami in prek meja; opozarja na pobude, ki jih izvaja Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) v okviru skupnosti znanja in inovacij za trajnostno energijo (KIC InnoEnergy), ki deluje na področju raziskav in razvoja v zvezi s pametnimi omrežji in usposabljanjem strokovnjakov v tem sektorju; prav tako opozarja na nov okvir za oblikovanje regionalnih shem za inovacije; |
| --- | --- |

17.

poziva vse regije, naj razmislijo o vlaganju v znanja in spretnosti ter usposabljanje za ta nova delovna mesta, ob tem pa naj upoštevajo, da je mogoče številna nova lokalna delovna mesta ustvariti tudi v storitvah informacijskih in komunikacijskih tehnologij, prometnem sektorju in sektorjih, ki zagotavljajo pametno opremo in storitve, na primer za nove obrate, ampak tudi da se prepreči morebitno pomanjkanje specializirane delovne sile in omogoči prilagajanje potrebam, nastalim zaradi pojava novih poklicev na zadevnih področjih; poziva države članice in regije, naj podpirajo pobude izobraževanja tako na akademski kot na obrtniški ravni na področju obnovljivih virov energije, na primer tako, da uvedejo okoljske študijske programe in oblikujejo nove programe vajeništva, na primer inštalater solarnih sistemov; poudarja, da lahko regije, ki uspešno uporabljajo pametni energetski sistem, na svojem ozemlju ustvarijo nova delovna mesta v obliki specializiranih usposabljanj z ustanavljanjem tehničnih univerz in visokih šol, specializiranih za to področje; poziva regije, naj sodelujejo pri pametni specializaciji, in pozdravlja sheme, v katerih se znanje izmenjuje med regijami in prek meja; opozarja na pobude, ki jih izvaja Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) v okviru skupnosti znanja in inovacij za trajnostno energijo (KIC InnoEnergy), ki deluje na področju raziskav in razvoja v zvezi s pametnimi omrežji in usposabljanjem strokovnjakov v tem sektorju; prav tako opozarja na nov okvir za oblikovanje regionalnih shem za inovacije;

| 18. | poudarja, da lahko javne naložbe v pametne energetske sisteme, tudi prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov, spodbujajo lokalne in trajnostne zaposlitvene priložnosti, ustvarjajo sinergijske učinke in učinke prelivanja na zaposlovanje ter dolgoročno koristijo regijam na ekonomskem, socialnem in okoljskem področju, poleg tega pa se lahko uporabljajo kot instrument za premagovanje gospodarskih izzivov, zlasti v regijah držav, ki jih je prizadela kriza; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da lahko javne naložbe v pametne energetske sisteme, tudi prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov, spodbujajo lokalne in trajnostne zaposlitvene priložnosti, ustvarjajo sinergijske učinke in učinke prelivanja na zaposlovanje ter dolgoročno koristijo regijam na ekonomskem, socialnem in okoljskem področju, poleg tega pa se lahko uporabljajo kot instrument za premagovanje gospodarskih izzivov, zlasti v regijah držav, ki jih je prizadela kriza;

Vloga državljanov

| 19. | poudarja, da raziskave najboljših praks in vodilnih primerov kažejo, da so uspešni pametni energetski sistemi pogosto rezultat lokalnega lastništva v rokah posameznih državljanov, zadruge, lokalne skupnosti ali kombinacije teh udeležencev; se zaveda, da zaradi tovrstnih lastništev javnost laže sprejema naložbe v vse elemente pametnih energetskih sistemov; poudarja, da je treba državljane bolje obveščati in jih spodbujati, na primer z mehanizmi za dinamično oblikovanje cen in ustreznimi orodji informacijske in komunikacijske tehnologije, da bi se lahko vključili v vse distribucijske faze pametne energetske infrastrukture, proizvodnje ter načrtovanja energije in omrežij; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da raziskave najboljših praks in vodilnih primerov kažejo, da so uspešni pametni energetski sistemi pogosto rezultat lokalnega lastništva v rokah posameznih državljanov, zadruge, lokalne skupnosti ali kombinacije teh udeležencev; se zaveda, da zaradi tovrstnih lastništev javnost laže sprejema naložbe v vse elemente pametnih energetskih sistemov; poudarja, da je treba državljane bolje obveščati in jih spodbujati, na primer z mehanizmi za dinamično oblikovanje cen in ustreznimi orodji informacijske in komunikacijske tehnologije, da bi se lahko vključili v vse distribucijske faze pametne energetske infrastrukture, proizvodnje ter načrtovanja energije in omrežij;

| 20. | poudarja, da je treba zaradi tehnične narave pametnih omrežij uporabnike obveščati in ozaveščati, da bodo postali dobro obveščeni proizvajalci in potrošniki, ki se bodo zavedali priložnosti, ki jih ponujajo ta omrežja, zlasti z vidika njihove povezave s pametnimi števci; poudarja, da je treba tako ozaveščanje izvajati z izobraževalnimi programi, namenjenimi mladim, vključenim v srednješolska in poklicna izobraževanja. |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba zaradi tehnične narave pametnih omrežij uporabnike obveščati in ozaveščati, da bodo postali dobro obveščeni proizvajalci in potrošniki, ki se bodo zavedali priložnosti, ki jih ponujajo ta omrežja, zlasti z vidika njihove povezave s pametnimi števci; poudarja, da je treba tako ozaveščanje izvajati z izobraževalnimi programi, namenjenimi mladim, vključenim v srednješolska in poklicna izobraževanja.

| 21. | poziva Komisijo, naj odstrani ovire ter regulativne in pravne prepreke za lokalno lastništvo v obstoječi zakonodaji EU, zlasti v pravilih glede državne pomoči; poziva države članice, naj podpirajo možnosti za oddajo lokalne energije v omrežje in deljenje lokalne energije, ne samo dvosmerno med omrežjem in končnim uporabnikom, temveč tudi čezmejno in med enotami končnih uporabnikov, ter spodbujajo lokalna lastništva proizvodnje energije in deljenje lokalno proizvedene energije; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj odstrani ovire ter regulativne in pravne prepreke za lokalno lastništvo v obstoječi zakonodaji EU, zlasti v pravilih glede državne pomoči; poziva države članice, naj podpirajo možnosti za oddajo lokalne energije v omrežje in deljenje lokalne energije, ne samo dvosmerno med omrežjem in končnim uporabnikom, temveč tudi čezmejno in med enotami končnih uporabnikov, ter spodbujajo lokalna lastništva proizvodnje energije in deljenje lokalno proizvedene energije;

| 22. | poudarja, da bo uvajanje pametnih energetskih sistemov občutno spremenilo zasebno in javno sfero, saj bo oskrba z električno energijo povezana z zbiranjem podatkov in komunikacijo v realnem času; zato poziva k preglednim postopkom na vseh ravneh, pri katerih sodelujejo vsi udeleženci, vključno z državljani, podjetji, industrijo, lokalnimi organi, upravljavci distribucijskih omrežij, upravljavci prenosnih omrežij, lokalnimi in regionalnimi odgovornimi osebami za varstvo podatkov ali varuhi človekovih pravic in ponudniki tehnologij pametnih omrežij; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bo uvajanje pametnih energetskih sistemov občutno spremenilo zasebno in javno sfero, saj bo oskrba z električno energijo povezana z zbiranjem podatkov in komunikacijo v realnem času; zato poziva k preglednim postopkom na vseh ravneh, pri katerih sodelujejo vsi udeleženci, vključno z državljani, podjetji, industrijo, lokalnimi organi, upravljavci distribucijskih omrežij, upravljavci prenosnih omrežij, lokalnimi in regionalnimi odgovornimi osebami za varstvo podatkov ali varuhi človekovih pravic in ponudniki tehnologij pametnih omrežij;

Varstvo in zasebnost podatkov

| 23. | poudarja, da bodo pametni energetski sistemi delovali z velikimi količinami osebnih podatkov in številnim profili, zato bodo pomenili veliko tveganje za kršitve varnosti podatkov; poudarja, da so potrebni visoki standardi za pametne števce, kar zadeva varstvo podatkov in njihovo zasebnost ter možnost za državljane, da odločajo o podatkih, ki so na voljo operaterjem omrežja in presegajo absolutni minimum podatkov, potrebnih za zagotavljanje energije, in te podatke tudi nadzirajo; opaža pomisleke zlasti v zvezi z varnostjo sistemov pametnih omrežij in koristmi pametnih števcev za potrošnike ter poziva k podrobnejši oceni tega področja in nadaljnji raziskavi varstva in zasebnosti podatkov pri pametnih števcih; zato poudarja, da je treba osebne podatke brez izjeme varovati, da so zaščiteni in zavarovani; podarja tudi, da je treba v strategije za uvedbo pametnih omrežij vključiti varnost podatkov; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bodo pametni energetski sistemi delovali z velikimi količinami osebnih podatkov in številnim profili, zato bodo pomenili veliko tveganje za kršitve varnosti podatkov; poudarja, da so potrebni visoki standardi za pametne števce, kar zadeva varstvo podatkov in njihovo zasebnost ter možnost za državljane, da odločajo o podatkih, ki so na voljo operaterjem omrežja in presegajo absolutni minimum podatkov, potrebnih za zagotavljanje energije, in te podatke tudi nadzirajo; opaža pomisleke zlasti v zvezi z varnostjo sistemov pametnih omrežij in koristmi pametnih števcev za potrošnike ter poziva k podrobnejši oceni tega področja in nadaljnji raziskavi varstva in zasebnosti podatkov pri pametnih števcih; zato poudarja, da je treba osebne podatke brez izjeme varovati, da so zaščiteni in zavarovani; podarja tudi, da je treba v strategije za uvedbo pametnih omrežij vključiti varnost podatkov;

| 24. | poudarja, da je treba izboljšati predpise o varstvu in zasebnosti podatkov ter njihovo izvajanje, ko so pametni merilni sistemi nameščeni; poudarja, da je zagotavljanje varstva in zasebnosti podatkov za vse posameznike in gospodinjstva, povezane z omrežjem, nujno potrebno za delovanje in uvedbo pametnih omrežij; poudarja, da se smejo zbrani podatki uporabljati samo za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo; poziva države članice, naj izvajajo pravila o varstvu podatkov ter hkrati ohranjajo in razvijajo sinergije v celotnih telekomunikacijskih in energetskih omrežjih ter zagovarjajo pravice posameznikov na tem področju; poudarja, da je treba oblikovati standarde za zbiranje podatkov za inteligentne energetske sisteme, da bi zagotovili, da se prenašajo le ustrezni podatki za zagotavljanje zanesljivosti električne oskrbe, da se ti ne posredujejo tretjim osebam, da se zagotovi pravica strank do vpogleda in izbrisa zbranih podatkov, če ti niso več potrebni za namene, v katere so bili zbrani ali drugače obdelani, da se ohrani lastništvo njihovih podatkov in da jih nadzirajo z ozirom na strani, katerim se omogoča dostop do teh podatkov; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba izboljšati predpise o varstvu in zasebnosti podatkov ter njihovo izvajanje, ko so pametni merilni sistemi nameščeni; poudarja, da je zagotavljanje varstva in zasebnosti podatkov za vse posameznike in gospodinjstva, povezane z omrežjem, nujno potrebno za delovanje in uvedbo pametnih omrežij; poudarja, da se smejo zbrani podatki uporabljati samo za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo; poziva države članice, naj izvajajo pravila o varstvu podatkov ter hkrati ohranjajo in razvijajo sinergije v celotnih telekomunikacijskih in energetskih omrežjih ter zagovarjajo pravice posameznikov na tem področju; poudarja, da je treba oblikovati standarde za zbiranje podatkov za inteligentne energetske sisteme, da bi zagotovili, da se prenašajo le ustrezni podatki za zagotavljanje zanesljivosti električne oskrbe, da se ti ne posredujejo tretjim osebam, da se zagotovi pravica strank do vpogleda in izbrisa zbranih podatkov, če ti niso več potrebni za namene, v katere so bili zbrani ali drugače obdelani, da se ohrani lastništvo njihovih podatkov in da jih nadzirajo z ozirom na strani, katerim se omogoča dostop do teh podatkov;

| 25. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju revidirane zakonodaje EU o varstvu podatkov poda dodatne smernice v zvezi z uporabo osebnih in neosebnih podatkov, ki se uporabljajo v pametnih omrežjih, ter v zvezi z dogovorjenimi pravili o lastništvu in upravljanju zadevnih podatkov s strani operaterjev distribucijskih sistemov, ponudnikov ali drugih gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju revidirane zakonodaje EU o varstvu podatkov poda dodatne smernice v zvezi z uporabo osebnih in neosebnih podatkov, ki se uporabljajo v pametnih omrežjih, ter v zvezi z dogovorjenimi pravili o lastništvu in upravljanju zadevnih podatkov s strani operaterjev distribucijskih sistemov, ponudnikov ali drugih gospodarskih subjektov;

Okvir za uspešne pametne energetske sisteme

| 26. | poziva Komisijo, naj z ukrepi pospeši uvedbo pametnih omrežij in naj se osredotoči na naslednje vidike: spodbujanje naložb in finančnih spodbud na tem področju, oblikovanje tehničnih standardov, zagotavljanje varstva podatkov za potrošnike, določitev regulativnega okvira za zagotavljanje spodbud za uvedbo pametnih omrežij, zagotavljanje odprtega in konkurenčnega maloprodajnega trga v interesu potrošnikov, ter nenehno podporo inovacijam na področju tehnologije in sistemov; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj z ukrepi pospeši uvedbo pametnih omrežij in naj se osredotoči na naslednje vidike: spodbujanje naložb in finančnih spodbud na tem področju, oblikovanje tehničnih standardov, zagotavljanje varstva podatkov za potrošnike, določitev regulativnega okvira za zagotavljanje spodbud za uvedbo pametnih omrežij, zagotavljanje odprtega in konkurenčnega maloprodajnega trga v interesu potrošnikov, ter nenehno podporo inovacijam na področju tehnologije in sistemov;

| 27. | poudarja, da morajo v skladu z novimi predpisi glede evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 države članice sredstva iz teh skladov usmeriti v naložbe za pametno, trajnostno in vključujočo Evropo; ugotavlja, da bo določen minimalni delež, ki bi ga morale regije usmeriti, in sicer glede na njihovo raven gospodarske razvitosti vsaj 20 % sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj, v naložbe v energetski prehod, in sicer z izrazitim poudarkom na pametnih omrežjih, proizvodnji in distribuciji energije iz obnovljivih virov, energetski učinkovitosti, prihrankih energije, soproizvodnji toplote in električne energije ter nizkoogljičnih strategijah in se pri tem posebej posvetiti mestnim območjem in tudi energiji iz pametnih omrežij na ravni distribucije; poudarja, da ima javno financiranje še vedno bistveno vlogo pri spodbujanju zasebnih naložb v raziskave in razvoj na področju pametnih omrežij in v demonstracijske projekte; poudarja, da tudi Kohezijski sklad omogoča naložbe na tem področju; poziva države članice, naj čim bolje izkoristijo to novo priložnost; poudarja, da je mogoče Evropski sklad za regionalni razvoj pri naložbah, za katere ne velja obvezna tematska osredotočenost, uporabiti tudi za podporo razvoju pametnih sistemov za distribucijo, shranjevanje in prenos energije ter vključitev porazdeljene proizvodnje energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da morajo v skladu z novimi predpisi glede evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 države članice sredstva iz teh skladov usmeriti v naložbe za pametno, trajnostno in vključujočo Evropo; ugotavlja, da bo določen minimalni delež, ki bi ga morale regije usmeriti, in sicer glede na njihovo raven gospodarske razvitosti vsaj 20 % sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj, v naložbe v energetski prehod, in sicer z izrazitim poudarkom na pametnih omrežjih, proizvodnji in distribuciji energije iz obnovljivih virov, energetski učinkovitosti, prihrankih energije, soproizvodnji toplote in električne energije ter nizkoogljičnih strategijah in se pri tem posebej posvetiti mestnim območjem in tudi energiji iz pametnih omrežij na ravni distribucije; poudarja, da ima javno financiranje še vedno bistveno vlogo pri spodbujanju zasebnih naložb v raziskave in razvoj na področju pametnih omrežij in v demonstracijske projekte; poudarja, da tudi Kohezijski sklad omogoča naložbe na tem področju; poziva države članice, naj čim bolje izkoristijo to novo priložnost; poudarja, da je mogoče Evropski sklad za regionalni razvoj pri naložbah, za katere ne velja obvezna tematska osredotočenost, uporabiti tudi za podporo razvoju pametnih sistemov za distribucijo, shranjevanje in prenos energije ter vključitev porazdeljene proizvodnje energije iz obnovljivih virov;

| 28. | poudarja, da sredstva iz strukturnih in investicijskih skladov služijo kot katalizator za naložbe in da ima upravljanje na več ravneh pomembno vlogo pri uspešnem izvajanju, saj financiranje in postopek odločanja potekata na različnih teritorialnih ravneh; pozdravlja dodatne priložnosti za financiranje v okviru programa Inteligentna energija –Evropa; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da sredstva iz strukturnih in investicijskih skladov služijo kot katalizator za naložbe in da ima upravljanje na več ravneh pomembno vlogo pri uspešnem izvajanju, saj financiranje in postopek odločanja potekata na različnih teritorialnih ravneh; pozdravlja dodatne priložnosti za financiranje v okviru programa Inteligentna energija –Evropa;

| 29. | pozdravlja velik poudarek, ki je v instrumentu za povezovanje Evrope namenjen projektom skupnega interesa na področju pametne energije, čeprav obžaluje, da sta bila na sedanji dvoletni seznam vključena le dva projekta pametnih omrežij; poudarja, da je treba pri tem upoštevati tudi projekte pametnih omrežij na distribucijski ravni; poudarja, da morajo infrastrukturni projekti izpolnjevati merila trajnosti in konkurenčnosti ter predstavljati osnovo za celosten pristop, ki bo zagotovil vključitev upravljavcev distribucijskih omrežij; poudarja velik pomen razvoja energetskih povezav med severom in jugom Sredozemlja; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja velik poudarek, ki je v instrumentu za povezovanje Evrope namenjen projektom skupnega interesa na področju pametne energije, čeprav obžaluje, da sta bila na sedanji dvoletni seznam vključena le dva projekta pametnih omrežij; poudarja, da je treba pri tem upoštevati tudi projekte pametnih omrežij na distribucijski ravni; poudarja, da morajo infrastrukturni projekti izpolnjevati merila trajnosti in konkurenčnosti ter predstavljati osnovo za celosten pristop, ki bo zagotovil vključitev upravljavcev distribucijskih omrežij; poudarja velik pomen razvoja energetskih povezav med severom in jugom Sredozemlja;

| 30. | poziva Komisijo, naj zmanjša ovire za naložbe v pametne energetske sisteme, zlasti s povečanjem števila izjem v okviru posodobitve državne pomoči, da se dovoli javna podpora za vse elemente regionalnih in lokalnih pametnih energetskih sistemov, vključno z medsektorskimi naložbami in dejavnostmi; poziva, naj se pametni energetski sistemi kot kategorija vključijo v prihodnjo uredbo Komisije, ki bo določala nekatere kategorije pomoči, združljive z notranjim trgom v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah), in prilagodila predpise o drugih kategorijah skupinskih izjem, ki vplivajo na razvoj pametnih energetskih sistemov; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj zmanjša ovire za naložbe v pametne energetske sisteme, zlasti s povečanjem števila izjem v okviru posodobitve državne pomoči, da se dovoli javna podpora za vse elemente regionalnih in lokalnih pametnih energetskih sistemov, vključno z medsektorskimi naložbami in dejavnostmi; poziva, naj se pametni energetski sistemi kot kategorija vključijo v prihodnjo uredbo Komisije, ki bo določala nekatere kategorije pomoči, združljive z notranjim trgom v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah), in prilagodila predpise o drugih kategorijah skupinskih izjem, ki vplivajo na razvoj pametnih energetskih sistemov;

| 31. | poudarja, da je interoperabilnost bistvenega pomena za pametno infrastrukturo, saj regulativna negotovost in različni standardi upočasnjujejo njeno širjenje; zato poziva k večjemu sodelovanju med različnimi evropskimi organizacijami za tehnične standarde; poudarja, da so za izboljšanje interoperabilnosti ter pospešitev razvoja in uveljavitve tehnologije potrebni odprti standardi; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je interoperabilnost bistvenega pomena za pametno infrastrukturo, saj regulativna negotovost in različni standardi upočasnjujejo njeno širjenje; zato poziva k večjemu sodelovanju med različnimi evropskimi organizacijami za tehnične standarde; poudarja, da so za izboljšanje interoperabilnosti ter pospešitev razvoja in uveljavitve tehnologije potrebni odprti standardi;

| 32. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za odpravo ključnih ovir, kot so pomanjkanje interoperabilnosti in standardov – standardizirana priključitev in uporaba bi zmanjšali stroške in omogočili povezavo tudi za majhne razpršene vire energije (ali majhne naprave za prilagajanje odjema) –, negotovost glede vlog in pristojnosti pri novih oblikah uporabe pametnih omrežij, negotovost glede delitve stroškov in dobička ter s tem tudi novih poslovnih modelov, pa tudi odpor potrošnikov do sodelovanja v preizkusih; zaradi različnih regulativnih ureditev v Evropi bi bila lahko precej otežena ponovljivost rezultatov projektov v posameznih državah; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za odpravo ključnih ovir, kot so pomanjkanje interoperabilnosti in standardov – standardizirana priključitev in uporaba bi zmanjšali stroške in omogočili povezavo tudi za majhne razpršene vire energije (ali majhne naprave za prilagajanje odjema) –, negotovost glede vlog in pristojnosti pri novih oblikah uporabe pametnih omrežij, negotovost glede delitve stroškov in dobička ter s tem tudi novih poslovnih modelov, pa tudi odpor potrošnikov do sodelovanja v preizkusih; zaradi različnih regulativnih ureditev v Evropi bi bila lahko precej otežena ponovljivost rezultatov projektov v posameznih državah;

| 33. | opozarja na mandat za standardizacijo iz leta 2011, ki je bil izdan za podporo razvoju evropskega pametnega omrežja in ki naj bi se končal leta 2012; pozdravlja napredek, dosežen v okviru tega mandata, vendar poudarja, da je treba narediti še več; poziva Komisijo, naj pri organih za standardizacijo posreduje za pospešitev dokončanja njihovega dela in naj po potrebi izda nov mandat; |
| --- | --- |

33.

opozarja na mandat za standardizacijo iz leta 2011, ki je bil izdan za podporo razvoju evropskega pametnega omrežja in ki naj bi se končal leta 2012; pozdravlja napredek, dosežen v okviru tega mandata, vendar poudarja, da je treba narediti še več; poziva Komisijo, naj pri organih za standardizacijo posreduje za pospešitev dokončanja njihovega dela in naj po potrebi izda nov mandat;

| 34. | poziva države članice, naj še naprej sodelujejo in naj si na forumu Sveta evropskih energetskih regulatorjev izmenjujejo najboljše prakse v zvezi z regulacijo nacionalnih operaterjev distribucijskih sistemov; hkrati opaža raznolikost organizacije operaterjev distribucijskih sistemov, saj imajo nekatere države članice samo enega, medtem ko jih je v drugih več kot 800; spodbuja države članice, naj tesneje sodelujejo; poziva države članice in Komisijo, naj dosežejo dogovor o poenoteni opredelitvi za ugotavljanje, ali je posamezna organizacija operater prenosnega, distribucijskega ali kombiniranega sistema; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj še naprej sodelujejo in naj si na forumu Sveta evropskih energetskih regulatorjev izmenjujejo najboljše prakse v zvezi z regulacijo nacionalnih operaterjev distribucijskih sistemov; hkrati opaža raznolikost organizacije operaterjev distribucijskih sistemov, saj imajo nekatere države članice samo enega, medtem ko jih je v drugih več kot 800; spodbuja države članice, naj tesneje sodelujejo; poziva države članice in Komisijo, naj dosežejo dogovor o poenoteni opredelitvi za ugotavljanje, ali je posamezna organizacija operater prenosnega, distribucijskega ali kombiniranega sistema;

| 35. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je treba pripraviti predloge za razvoj in spodbujanje pametnih omrežij v skladu s tretjim svežnjem o notranjem energetskem trgu, katerega izvajanje mora Komisija z učinkovitim ravnanjem še naprej zagotavljati v vseh državah članicah, saj bi lahko to omogočilo povečano sodelovanje več udeležencev na trgu in spodbudilo morebitne sinergije med uvajanjem, razvojem in vzdrževanjem v vseh telekomunikacijskih in energetskih omrežjih; vendar hkrati poudarja, da bi bilo treba te predloge vključiti v usklajen in racionaliziran regulativni okvir v skladu z načeli, ki jih je izoblikovala Komisija; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj oceni, ali je treba pripraviti predloge za razvoj in spodbujanje pametnih omrežij v skladu s tretjim svežnjem o notranjem energetskem trgu, katerega izvajanje mora Komisija z učinkovitim ravnanjem še naprej zagotavljati v vseh državah članicah, saj bi lahko to omogočilo povečano sodelovanje več udeležencev na trgu in spodbudilo morebitne sinergije med uvajanjem, razvojem in vzdrževanjem v vseh telekomunikacijskih in energetskih omrežjih; vendar hkrati poudarja, da bi bilo treba te predloge vključiti v usklajen in racionaliziran regulativni okvir v skladu z načeli, ki jih je izoblikovala Komisija;

| 36. | poziva k sodelovanju pri razvoju pametnih omrežij na evropski, nacionalni in regionalni ravni; meni, da pametna omrežja nudijo pomembno priložnost za krepitev inovacij, raziskav in razvoja, ustvarjanja delovnih mest in konkurenčnosti evropske industrije na lokalni in regionalni ravni, zlasti malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

36.

poziva k sodelovanju pri razvoju pametnih omrežij na evropski, nacionalni in regionalni ravni; meni, da pametna omrežja nudijo pomembno priložnost za krepitev inovacij, raziskav in razvoja, ustvarjanja delovnih mest in konkurenčnosti evropske industrije na lokalni in regionalni ravni, zlasti malih in srednjih podjetij;

| 37. | poziva regije, naj se mrežno povezujejo in z drugimi delijo koristi, znanje in najboljše prakse ter naj sodelujejo pri analizah stroškov in koristi v pametnih energetskih sistemih v okviru cilja evropskih strukturnih in investicijskih skladov, tj. teritorialnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj vzpostavi nadnacionalno mrežo za regije s pametnimi energetskimi sistemi; poziva čezmejne regije, naj uporabijo pravni instrument evropskega združenja za teritorialno sodelovanje, da bi skupaj vzpostavile in upravljale storitve splošnega gospodarskega interesa na področju energije iz obnovljivih virov, varčevanja z energijo in infrastrukture za pametna omrežja v tovrstni mreži; |
| --- | --- |

37.

poziva regije, naj se mrežno povezujejo in z drugimi delijo koristi, znanje in najboljše prakse ter naj sodelujejo pri analizah stroškov in koristi v pametnih energetskih sistemih v okviru cilja evropskih strukturnih in investicijskih skladov, tj. teritorialnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj vzpostavi nadnacionalno mrežo za regije s pametnimi energetskimi sistemi; poziva čezmejne regije, naj uporabijo pravni instrument evropskega združenja za teritorialno sodelovanje, da bi skupaj vzpostavile in upravljale storitve splošnega gospodarskega interesa na področju energije iz obnovljivih virov, varčevanja z energijo in infrastrukture za pametna omrežja v tovrstni mreži;

| 38. | poudarja pomen pobud, kot je na primer Konvencija županov, glavno evropsko gibanje, ki združuje lokalne in regionalne organe v boju proti podnebnim spremembam in temelji na prostovoljni zavezi podpisnikov, da bodo z večjo energetsko učinkovitostjo in razvojem obnovljivih virov energije uresničili in presegli cilj EU za zmanjšanje emisij CO2 za 20 %, s čimer potrjujejo in podpirajo prizadevanja lokalnih organov pri izvajanju trajnostnih energetskih politik; poudarja, da imajo lokalne oblasti ključno vlogo pri blaženju učinkov podnebnih sprememb, zlasti ob upoštevanju dejstva, da je 80 % porabe energije in emisij CO2 povezanih z dejavnostmi v mestih; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen pobud, kot je na primer Konvencija županov, glavno evropsko gibanje, ki združuje lokalne in regionalne organe v boju proti podnebnim spremembam in temelji na prostovoljni zavezi podpisnikov, da bodo z večjo energetsko učinkovitostjo in razvojem obnovljivih virov energije uresničili in presegli cilj EU za zmanjšanje emisij CO2 za 20 %, s čimer potrjujejo in podpirajo prizadevanja lokalnih organov pri izvajanju trajnostnih energetskih politik; poudarja, da imajo lokalne oblasti ključno vlogo pri blaženju učinkov podnebnih sprememb, zlasti ob upoštevanju dejstva, da je 80 % porabe energije in emisij CO2 povezanih z dejavnostmi v mestih;

o

o o

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru regij. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru regij.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 281.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 256.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 303.

(7)  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

(8)  UL C 82, 1.4.2008, str. 1.

(9)  UL L 204, 31.7.2013, str. 15.

(10)  UL C 25, 26.1.2013, str. 1.

(11)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(12)  UL L 315, 14.11.2012, str. 1.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0374.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0017.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0345.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/42

---

P7_TA(2014)0066

Mala kmetijska gospodarstva

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o prihodnosti malih kmetijskih gospodarstev (2013/2096(INI))

(2017/C 093/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ciljev skupne kmetijske politike, navedenih v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti ciljev „povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehničnega napredka in zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov, zlasti delovne sile“ in „zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo skmetijstvom“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev skupne kmetijske politike, navedenih v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti ciljev „povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehničnega napredka in zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov, zlasti delovne sile“ in „zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo skmetijstvom“,

| — | ob upoštevanju Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (1), zlasti členov 32 in 61 o prerazporeditvenih plačilih in shemah za male kmete; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (1), zlasti členov 32 in 61 o prerazporeditvenih plačilih in shemah za male kmete;

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (2), zlasti členov 7 in 19 o tematskih podprogramih oz. o razvoju kmetij in podjetij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (2), zlasti členov 7 in 19 o tematskih podprogramih oz. o razvoju kmetij in podjetij,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. maja 2011 z naslovom „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“ (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. maja 2011 z naslovom „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“ (COM(2011)0244),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 z naslovom „Pošteni prihodki za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 z naslovom „Pošteni prihodki za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi“ (3),

| — | ob upoštevanju študije „Delno samooskrbno kmetovanje: vrednost in smeri razvoja“, ki jo je objavil Tematski sektor B (strukturna in kohezijska politika) Evropskega parlamenta leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije „Delno samooskrbno kmetovanje: vrednost in smeri razvoja“, ki jo je objavil Tematski sektor B (strukturna in kohezijska politika) Evropskega parlamenta leta 2013,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7–0029/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7–0029/2014),

| A. | ker so male kmetije v Evropi pod stalnim demografskim, gospodarskim in tehnološkim pritiskom, ki povzroča počasno deagrarizacijo in izseljevanje prebivalstva iz vasi na območjih, kjer male kmetije prevladujejo, ter množično zapuščanje živinorejskih gospodarstev z malimi čredami in opuščanje gojenja posebnih lokalnih pridelkov; |
| --- | --- |

A.

ker so male kmetije v Evropi pod stalnim demografskim, gospodarskim in tehnološkim pritiskom, ki povzroča počasno deagrarizacijo in izseljevanje prebivalstva iz vasi na območjih, kjer male kmetije prevladujejo, ter množično zapuščanje živinorejskih gospodarstev z malimi čredami in opuščanje gojenja posebnih lokalnih pridelkov;

| B. | ker mala gospodarstva predstavljajo kmetijski model z družbenim značajem, ki je v EU še vedno najbolj razširjen, in ker lahko in morajo soobstajati z drugimi kmetijskimi modeli, ki so večji in bolj usmerjeni k velikim trgom; |
| --- | --- |

B.

ker mala gospodarstva predstavljajo kmetijski model z družbenim značajem, ki je v EU še vedno najbolj razširjen, in ker lahko in morajo soobstajati z drugimi kmetijskimi modeli, ki so večji in bolj usmerjeni k velikim trgom;

| C. | ker male kmetije ne zagotavljajo zgolj proizvodne funkcije, temveč tudi bistvene funkcije v povezavi z zagotavljanjem javnih dobrin: na področju narave in krajine – ker prispevajo k ohranjanju značilne pokrajine evropskih vasi in biološke raznovrstnosti podeželskih območij; na družbenem področju – ker milijonom ljudi v Evropi zagotavljajo sredstva za preživljanje in preprečujejo revščino, industriji in drugim gospodarskim panogam, kot je turizem, pa zagotavljajo veliko število delavcev; na področju kulture – ker ohranjajo lepe tradicije, ljudske običaje in drugo nematerialno zgodovinsko dediščino ter izdelujejo regionalne in tradicionalne proizvode; |
| --- | --- |

C.

ker male kmetije ne zagotavljajo zgolj proizvodne funkcije, temveč tudi bistvene funkcije v povezavi z zagotavljanjem javnih dobrin: na področju narave in krajine – ker prispevajo k ohranjanju značilne pokrajine evropskih vasi in biološke raznovrstnosti podeželskih območij; na družbenem področju – ker milijonom ljudi v Evropi zagotavljajo sredstva za preživljanje in preprečujejo revščino, industriji in drugim gospodarskim panogam, kot je turizem, pa zagotavljajo veliko število delavcev; na področju kulture – ker ohranjajo lepe tradicije, ljudske običaje in drugo nematerialno zgodovinsko dediščino ter izdelujejo regionalne in tradicionalne proizvode;

| D. | ker male kmetije ustvarjajo dobre pogoje za okolju prijazno kmetijstvo, usmerjeno v dobrobit živali; |
| --- | --- |

D.

ker male kmetije ustvarjajo dobre pogoje za okolju prijazno kmetijstvo, usmerjeno v dobrobit živali;

| E. | ker izseljevanje iz podeželja resno ogroža življenje na podeželju in s tem kakovost življenja in delovne pogoje kmetov ter je pogosto odločilnega pomena za ohranitev ali opustitev malih kmetij; ker ustvarjanje dolgoročne perspektive, zlasti za mlade, bistveno vpliva na prihodnost malih kmetij; |
| --- | --- |

E.

ker izseljevanje iz podeželja resno ogroža življenje na podeželju in s tem kakovost življenja in delovne pogoje kmetov ter je pogosto odločilnega pomena za ohranitev ali opustitev malih kmetij; ker ustvarjanje dolgoročne perspektive, zlasti za mlade, bistveno vpliva na prihodnost malih kmetij;

| F. | ker male kmetije na nekaterih območjih s svojim obstojem in preživetjem zagotavljajo vir dohodkov in zavirajo izseljevanje prebivalstva; |
| --- | --- |

F.

ker male kmetije na nekaterih območjih s svojim obstojem in preživetjem zagotavljajo vir dohodkov in zavirajo izseljevanje prebivalstva;

| G. | ker tržne cene močno nihajo, kar pa še poslabšuje dejstvo, da posredniki z izkoriščanjem slabega položaja pridelovalcev narekujejo cene; |
| --- | --- |

G.

ker tržne cene močno nihajo, kar pa še poslabšuje dejstvo, da posredniki z izkoriščanjem slabega položaja pridelovalcev narekujejo cene;

| H. | ker so male kmetije običajno bolj odzivne in se lažje prilagodijo krizam na trgu; |
| --- | --- |

H.

ker so male kmetije običajno bolj odzivne in se lažje prilagodijo krizam na trgu;

| I. | ker se številne male kmetije specializirajo in povezujejo v organizacije proizvajalcev, kar jim upravičeno omogoča proizvodnjo za živilski trg pod enakimi pogoji, kot to velja za večja gospodarstva; |
| --- | --- |

I.

ker se številne male kmetije specializirajo in povezujejo v organizacije proizvajalcev, kar jim upravičeno omogoča proizvodnjo za živilski trg pod enakimi pogoji, kot to velja za večja gospodarstva;

| J. | ker je za težave malih kmetij potreben celovitejši pristop in ker so podpora morebitnim alternativnim virom dohodka, možnost diverzifikacije ter ustvarjanje nekmetijskih delovnih mest in javnih služb na podeželskih območjih ključnega pomena za prihodnost malih kmetij in podeželskih skupnosti; |
| --- | --- |

J.

ker je za težave malih kmetij potreben celovitejši pristop in ker so podpora morebitnim alternativnim virom dohodka, možnost diverzifikacije ter ustvarjanje nekmetijskih delovnih mest in javnih služb na podeželskih območjih ključnega pomena za prihodnost malih kmetij in podeželskih skupnosti;

| K. | ker male kmetije v okviru skupne kmetijske politike niso obravnavane ustrezno, kar med drugim izhaja iz dejstva, da podporna struktura v okviru skupne kmetijske politike temelji pretežno na površini zemljišč in pretekli proizvodnji, zato se ni sposobna primerno odzivati na položaj in vlogo malih kmetij, ter tega, da nekatere države članice v drugem stebru določajo minimalne pragove upravičenosti in da države članice niso uvedle izvedbenih ukrepov, ki bi upoštevali potrebe malih kmetij; |
| --- | --- |

K.

ker male kmetije v okviru skupne kmetijske politike niso obravnavane ustrezno, kar med drugim izhaja iz dejstva, da podporna struktura v okviru skupne kmetijske politike temelji pretežno na površini zemljišč in pretekli proizvodnji, zato se ni sposobna primerno odzivati na položaj in vlogo malih kmetij, ter tega, da nekatere države članice v drugem stebru določajo minimalne pragove upravičenosti in da države članice niso uvedle izvedbenih ukrepov, ki bi upoštevali potrebe malih kmetij;

| L. | ker imajo male kmetije težave pri pridobivanju finančne pomoči, med drugim morda zato, ker jim je zaradi pomanjkanja lastnega kapitala in/ali potrebne zmogljivosti otežen dostop do finančnih sredstev iz programov EU, in zato, ker imajo nizko kreditno sposobnost oziroma je nimajo; |
| --- | --- |

L.

ker imajo male kmetije težave pri pridobivanju finančne pomoči, med drugim morda zato, ker jim je zaradi pomanjkanja lastnega kapitala in/ali potrebne zmogljivosti otežen dostop do finančnih sredstev iz programov EU, in zato, ker imajo nizko kreditno sposobnost oziroma je nimajo;

| M. | ker je treba malim kmetijam v skrajno obrobnih regijah vpričo dvojnega pritiska, pod katerim delujejo, prav tako nameniti posebno pozornost; |
| --- | --- |

M.

ker je treba malim kmetijam v skrajno obrobnih regijah vpričo dvojnega pritiska, pod katerim delujejo, prav tako nameniti posebno pozornost;

| N. | ker je dodatni zaslužek izredno pomemben za mnoge male kmetije; |
| --- | --- |

N.

ker je dodatni zaslužek izredno pomemben za mnoge male kmetije;

| O. | ker nekatere vrste malih kmetij, kot so samooskrbne kmetije, blažijo splošno pomanjkanje, saj zagotavljajo vsaj skromen obseg živil in dohodka; |
| --- | --- |

O.

ker nekatere vrste malih kmetij, kot so samooskrbne kmetije, blažijo splošno pomanjkanje, saj zagotavljajo vsaj skromen obseg živil in dohodka;

| P. | ker male kmetije v nekaterih primerih ne prejemajo dovolj administrativne podpore ali dobrega svetovanja; ker države članice pogosto postavljajo birokratske ovire in ker nekateri male kmetje nimajo zadostnega znanja in izkušenj, da bi uspešno sledili upravnim postopkom; |
| --- | --- |

P.

ker male kmetije v nekaterih primerih ne prejemajo dovolj administrativne podpore ali dobrega svetovanja; ker države članice pogosto postavljajo birokratske ovire in ker nekateri male kmetje nimajo zadostnega znanja in izkušenj, da bi uspešno sledili upravnim postopkom;

| Q. | ker imajo kmetije zaradi svoje geografske razpršenosti precej slabši pogajalski položaj v prehrambni verigi kot drugi udeleženci na trgu, kar občutijo zlasti male kmetije; |
| --- | --- |

Q.

ker imajo kmetije zaradi svoje geografske razpršenosti precej slabši pogajalski položaj v prehrambni verigi kot drugi udeleženci na trgu, kar občutijo zlasti male kmetije;

| R. | ker imajo male kmetije posebno vlogo pri ohranjanju sposobnosti preživetja nekaterih regij, kot so gorska območja, območja z omejenimi možnostmi in najbolj oddaljena območja ter tista območja, kjer je kmetijstvo zaradi geografskih in morfoloških omejitev ena redkih, če ne edina mogoča gospodarska panoga; |
| --- | --- |

R.

ker imajo male kmetije posebno vlogo pri ohranjanju sposobnosti preživetja nekaterih regij, kot so gorska območja, območja z omejenimi možnostmi in najbolj oddaljena območja ter tista območja, kjer je kmetijstvo zaradi geografskih in morfoloških omejitev ena redkih, če ne edina mogoča gospodarska panoga;

| S. | ker imajo družine, ki se preživljajo z delom na malih kmetijah, precej nižji prihodek in življenjski standard kot kmetje, ki imajo velike kmetije ali so zaposleni v drugih gospodarskih panogah; |
| --- | --- |

S.

ker imajo družine, ki se preživljajo z delom na malih kmetijah, precej nižji prihodek in življenjski standard kot kmetje, ki imajo velike kmetije ali so zaposleni v drugih gospodarskih panogah;

| T. | ker številne manjše kmetije ne morejo živeti samo od kmetovanja in so alternativni viri dohodka nujni za njihovo preživetje; ker bi se morale manjše kmetije tudi okrepljeno usmeriti v donosnost in produktivnost svoje dejavnosti; |
| --- | --- |

T.

ker številne manjše kmetije ne morejo živeti samo od kmetovanja in so alternativni viri dohodka nujni za njihovo preživetje; ker bi se morale manjše kmetije tudi okrepljeno usmeriti v donosnost in produktivnost svoje dejavnosti;

| U. | ker male kmetije v številnih regijah zagotavljajo sredstva za preživljanje družinam, ki ne morejo najti drugega vira dohodka; |
| --- | --- |

U.

ker male kmetije v številnih regijah zagotavljajo sredstva za preživljanje družinam, ki ne morejo najti drugega vira dohodka;

| V. | ker ni na voljo dovolj zanesljivih podatkov o položaju malih kmetij in učinkih instrumentov skupne kmetijske politike na ta sektor in ker so male kmetije v posameznih državah članicah opredeljene zelo različno; |
| --- | --- |

V.

ker ni na voljo dovolj zanesljivih podatkov o položaju malih kmetij in učinkih instrumentov skupne kmetijske politike na ta sektor in ker so male kmetije v posameznih državah članicah opredeljene zelo različno;

| W. | ker nekateri mali kmetijski proizvajalci, kot na primer čebelarji, nimajo v lasti zemlje ali pa je ne obdelujejo, kar jim preprečuje vključitev v sheme za male kmete; |
| --- | --- |

W.

ker nekateri mali kmetijski proizvajalci, kot na primer čebelarji, nimajo v lasti zemlje ali pa je ne obdelujejo, kar jim preprečuje vključitev v sheme za male kmete;

| X. | ker je Generalna skupščina Združenih narodov leto 2014 razglasila za mednarodno leto družinskih kmetij; |
| --- | --- |

X.

ker je Generalna skupščina Združenih narodov leto 2014 razglasila za mednarodno leto družinskih kmetij;

| 1. | poziva države članice in Komisijo, naj v okviru nove skupne kmetijske politike in priprav direktiv za čas po letu 2020 sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bodo bolje upoštevali posebne potrebe malih družinskih kmetij, saj slednje predstavljajo pomemben element evropskega kmetijskega modela ter jedro večfunkcionalnega razvoja podeželskih območij in trajnostnega razvoja regij na splošno; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice in Komisijo, naj v okviru nove skupne kmetijske politike in priprav direktiv za čas po letu 2020 sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bodo bolje upoštevali posebne potrebe malih družinskih kmetij, saj slednje predstavljajo pomemben element evropskega kmetijskega modela ter jedro večfunkcionalnega razvoja podeželskih območij in trajnostnega razvoja regij na splošno;

| 2. | poziva k nadaljevanju politike, ki spodbuja krepitev kmetijskih zemljišč in dodeljevanje finančne pomoči kmetom, ki so vključeni v sheme za male kmete in so svoja kmetijska zemljišča dokončno prepustili drugim kmetom, kot učinkovitega sredstva za izboljšanje kmetijske proizvodne strukture; |
| --- | --- |

2.

poziva k nadaljevanju politike, ki spodbuja krepitev kmetijskih zemljišč in dodeljevanje finančne pomoči kmetom, ki so vključeni v sheme za male kmete in so svoja kmetijska zemljišča dokončno prepustili drugim kmetom, kot učinkovitega sredstva za izboljšanje kmetijske proizvodne strukture;

| 3. | meni, da glavni namen ukrepov za prestrukturiranje ne sme biti preprosto zmanjšanje števila malih kmetij, ker se konkurenčnost večjih kmetij s tem ne bo povečala; zato poziva države članice, naj pripravijo ustrezne predloge rešitev in modele za razvoj malih kmetij ter pri tem upoštevajo posebne značilnosti kmetijstva v vsaki državi in regionalne razlike, da okrepijo njihovo konkurenčnost, donosnost in produktivnost, spodbujajo podjetništvo, ustvarjajo nova delovna mesta in omejijo proces izseljevanja prebivalstva iz podeželskih območij; |
| --- | --- |

3.

meni, da glavni namen ukrepov za prestrukturiranje ne sme biti preprosto zmanjšanje števila malih kmetij, ker se konkurenčnost večjih kmetij s tem ne bo povečala; zato poziva države članice, naj pripravijo ustrezne predloge rešitev in modele za razvoj malih kmetij ter pri tem upoštevajo posebne značilnosti kmetijstva v vsaki državi in regionalne razlike, da okrepijo njihovo konkurenčnost, donosnost in produktivnost, spodbujajo podjetništvo, ustvarjajo nova delovna mesta in omejijo proces izseljevanja prebivalstva iz podeželskih območij;

| 4. | meni, da se je treba nujno upreti procesu opuščanja zemljišč in izseljevanja prebivalstva iz podeželskih območij, da bi malim kmetijam zagotovili ustrezno okolje in s tem tudi dolgoročno perspektivo na njihovi lokaciji; zato poziva države članice, naj namensko spodbujajo infrastrukturo, izobraževalne možnosti, zdravstveno oskrbo in nego, varstvo otrok, hiter internetni dostop ter vzpostavitev in razvoj malih in srednjih podjetij na podeželju, tudi z uporabo razpoložljivih evropskih sredstev iz ustreznih skladov, da bi zagotovili enakovredne življenjske razmere med mesti in podeželjem; priporoča, da se ustvarjanje vitalnih možnosti za prihodnost mladih, dobro izobraženih in žensk obravnava prednostno; |
| --- | --- |

4.

meni, da se je treba nujno upreti procesu opuščanja zemljišč in izseljevanja prebivalstva iz podeželskih območij, da bi malim kmetijam zagotovili ustrezno okolje in s tem tudi dolgoročno perspektivo na njihovi lokaciji; zato poziva države članice, naj namensko spodbujajo infrastrukturo, izobraževalne možnosti, zdravstveno oskrbo in nego, varstvo otrok, hiter internetni dostop ter vzpostavitev in razvoj malih in srednjih podjetij na podeželju, tudi z uporabo razpoložljivih evropskih sredstev iz ustreznih skladov, da bi zagotovili enakovredne življenjske razmere med mesti in podeželjem; priporoča, da se ustvarjanje vitalnih možnosti za prihodnost mladih, dobro izobraženih in žensk obravnava prednostno;

| 5. | poziva k neposredni prodaji, med drugimi tradicionalnih proizvodov, na lokalnih in regionalnih trgih, da bi razvili obliko trajnostne obdelave ob spoštovanju načel odgovornosti in nujno potreben in sorazmeren sistem nadzora za male kmetije; spodbuja Komisijo in države članice, naj pregledajo veljavne predpise o varnosti preskrbe s hrano za zmanjšanje obremenitev in odpravljanje ovir, ki jih ti predpisi povzročajo malim kmetijam na področju razvoja predelave in prodaje živil; spodbuja Komisijo in države članice, naj ustanovijo platformo za izmenjavo najboljših praks v zvezi z ureditvijo in nadzorom nad predelavo na malih kmetijah; poleg tega poziva regionalne oblasti, naj okrepijo prizadevanja na področju razvoja infrastrukture za neposredno prodajo, vključno z lokalnimi in mestnimi trgi, s čimer bo potrošnikom omogočen dostop do cenovno ugodnih, svežih in kakovostnih kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

5.

poziva k neposredni prodaji, med drugimi tradicionalnih proizvodov, na lokalnih in regionalnih trgih, da bi razvili obliko trajnostne obdelave ob spoštovanju načel odgovornosti in nujno potreben in sorazmeren sistem nadzora za male kmetije; spodbuja Komisijo in države članice, naj pregledajo veljavne predpise o varnosti preskrbe s hrano za zmanjšanje obremenitev in odpravljanje ovir, ki jih ti predpisi povzročajo malim kmetijam na področju razvoja predelave in prodaje živil; spodbuja Komisijo in države članice, naj ustanovijo platformo za izmenjavo najboljših praks v zvezi z ureditvijo in nadzorom nad predelavo na malih kmetijah; poleg tega poziva regionalne oblasti, naj okrepijo prizadevanja na področju razvoja infrastrukture za neposredno prodajo, vključno z lokalnimi in mestnimi trgi, s čimer bo potrošnikom omogočen dostop do cenovno ugodnih, svežih in kakovostnih kmetijskih proizvodov;

| 6. | meni, da je treba v postopek iskanja rešitev za težave malih kmetij v okviru skupne kmetijske politike vključiti tudi druga področja politike Unije, vključno s kohezijsko politiko, da bi prispevali k izboljšanju tehnične infrastrukture in dostopa do javnih storitev na podeželskih območjih, medtem ko je treba sredstva iz Evropskega socialnega sklada uporabiti za financiranje dejavnosti na ravni skupnosti in socialnih dejavnosti, ki se nanašajo na socialno vključenost, izobraževanje, usposabljanje in prenos znanja; poleg tega meni, da je treba odobriti dodatno podporo z nacionalnimi sredstvi, ob upoštevanju pogojev, dogovorjenih s Komisijo, ne da bi pri tem kršili načela konkurence, saj male kmetije nimajo velikega vpliva na trg; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba v postopek iskanja rešitev za težave malih kmetij v okviru skupne kmetijske politike vključiti tudi druga področja politike Unije, vključno s kohezijsko politiko, da bi prispevali k izboljšanju tehnične infrastrukture in dostopa do javnih storitev na podeželskih območjih, medtem ko je treba sredstva iz Evropskega socialnega sklada uporabiti za financiranje dejavnosti na ravni skupnosti in socialnih dejavnosti, ki se nanašajo na socialno vključenost, izobraževanje, usposabljanje in prenos znanja; poleg tega meni, da je treba odobriti dodatno podporo z nacionalnimi sredstvi, ob upoštevanju pogojev, dogovorjenih s Komisijo, ne da bi pri tem kršili načela konkurence, saj male kmetije nimajo velikega vpliva na trg;

| 7. | opozarja na pritisk, ki se odraža na cenah kmetijskih zemljišč zaradi bližnje liberalizacije nepremičninskega trga v novih državah članicah; razlaga, da bodo naraščajoče cene zemljišč najbolj prizadele male kmete; |
| --- | --- |

7.

opozarja na pritisk, ki se odraža na cenah kmetijskih zemljišč zaradi bližnje liberalizacije nepremičninskega trga v novih državah članicah; razlaga, da bodo naraščajoče cene zemljišč najbolj prizadele male kmete;

| 8. | poziva države članice, naj z izobraževalnimi sistemi zagotovijo primerno infrastrukturo za poklicno izobraževanje in usposabljanje v kmetijstvu; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj z izobraževalnimi sistemi zagotovijo primerno infrastrukturo za poklicno izobraževanje in usposabljanje v kmetijstvu;

| 9. | opozarja na pritisk, ki se odraža v višanju cen kmetijskih zemljišč, zaradi širjenja mest; |
| --- | --- |

9.

opozarja na pritisk, ki se odraža v višanju cen kmetijskih zemljišč, zaradi širjenja mest;

| 10. | pozdravlja vzpostavitev podpornega mehanizma za male kmete v okviru prvega stebra skupne kmetijske politike, vendar meni, da je bila poenostavljena samo oblika prenosa, medtem ko nizke stopnje neposrednih plačil ne ponujajo nobenih možnosti za razvoj, in da ukrepi zaradi tega še vedno ne zadoščajo za izboljšanje položaja malih kmetij v EU; meni, da je treba uvesti mehanizem, ki malim kmetijam omogoča, da vložijo večletne zahtevke za neposredna plačila, ki se posodabljajo izključno v primeru sprememb na kmetiji; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja vzpostavitev podpornega mehanizma za male kmete v okviru prvega stebra skupne kmetijske politike, vendar meni, da je bila poenostavljena samo oblika prenosa, medtem ko nizke stopnje neposrednih plačil ne ponujajo nobenih možnosti za razvoj, in da ukrepi zaradi tega še vedno ne zadoščajo za izboljšanje položaja malih kmetij v EU; meni, da je treba uvesti mehanizem, ki malim kmetijam omogoča, da vložijo večletne zahtevke za neposredna plačila, ki se posodabljajo izključno v primeru sprememb na kmetiji;

| 11. | ponovno opozarja na bistvene razlike med kmetijskimi subvencijami, odobrenimi v posameznih državah članicah, ki škodijo novim državam članicam; |
| --- | --- |

11.

ponovno opozarja na bistvene razlike med kmetijskimi subvencijami, odobrenimi v posameznih državah članicah, ki škodijo novim državam članicam;

| 12. | poudarja, da je treba zaradi prostovoljnega značaja sheme za male kmete v prvem stebru skupne kmetijske politike ponovno preučiti in uporabiti vse možnosti financiranja za male proizvajalce, ki so predvidene v drugem stebru skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba zaradi prostovoljnega značaja sheme za male kmete v prvem stebru skupne kmetijske politike ponovno preučiti in uporabiti vse možnosti financiranja za male proizvajalce, ki so predvidene v drugem stebru skupne kmetijske politike;

| 13. | meni, da je treba poleg omenjenih ukrepov poiskati učinkovit način podpore za tiste male kmetijske proizvajalce, katerih dejavnost in proizvodi niso vezani na lastništvo in/ali rabo kmetijskih zemljišč; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba poleg omenjenih ukrepov poiskati učinkovit način podpore za tiste male kmetijske proizvajalce, katerih dejavnost in proizvodi niso vezani na lastništvo in/ali rabo kmetijskih zemljišč;

| 14. | poziva države članice, naj uvedejo ustrezne finančne instrumente, na primer v obliki mikrokreditov, posojil z ugodnimi obrestnimi merami, finančnih najemov, plačil prvih obrokov ali jamstev za posojila; poleg tega meni, da je v ta proces podpore treba vključiti organe na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj uvedejo ustrezne finančne instrumente, na primer v obliki mikrokreditov, posojil z ugodnimi obrestnimi merami, finančnih najemov, plačil prvih obrokov ali jamstev za posojila; poleg tega meni, da je v ta proces podpore treba vključiti organe na regionalni in lokalni ravni;

| 15. | poudarja, da zahteve dobre kmetijske prakse ter evropski in nacionalni predpisi, zlasti o kmetijski proizvodnji ter varstvu potrošnikov, veljajo tudi za male kmetije, zato morajo mali kmetje nujno izpolnjevati minimalne pogoje glede usposobljenosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, kako bi lahko to usposobljenost obsežno posredovali v obliki, prilagojeni malim kmetijam; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da zahteve dobre kmetijske prakse ter evropski in nacionalni predpisi, zlasti o kmetijski proizvodnji ter varstvu potrošnikov, veljajo tudi za male kmetije, zato morajo mali kmetje nujno izpolnjevati minimalne pogoje glede usposobljenosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, kako bi lahko to usposobljenost obsežno posredovali v obliki, prilagojeni malim kmetijam;

| 16. | poziva k boljši organizaciji brezplačnega svetovanja za potrebe malih kmetij, poenostavitvi postopkov v zvezi z informiranjem, usposabljanjem in zdravstvenim nadzorom, vzpostavitvi informacijskih dejavnosti, razširjanju dobre prakse na področju kratke prehrambne verige, zagotovitvi tehnične pomoči pri vlaganju prošenj za sredstva EU in k svetovanju, s pomočjo katerega bo mogoče proizvodno dejavnost malih kmetij prilagoditi proizvodnim in okoljskim možnostim; |
| --- | --- |

16.

poziva k boljši organizaciji brezplačnega svetovanja za potrebe malih kmetij, poenostavitvi postopkov v zvezi z informiranjem, usposabljanjem in zdravstvenim nadzorom, vzpostavitvi informacijskih dejavnosti, razširjanju dobre prakse na področju kratke prehrambne verige, zagotovitvi tehnične pomoči pri vlaganju prošenj za sredstva EU in k svetovanju, s pomočjo katerega bo mogoče proizvodno dejavnost malih kmetij prilagoditi proizvodnim in okoljskim možnostim;

| 17. | poudarja, da se morajo male kmetije združevati v organizacije, skupine proizvajalcev ali zadruge ter sprejeti skupne programe trženja; meni, da je treba v okviru evropskih in nacionalnih mehanizmov še posebej spodbujati vse oblike sodelovanja malih kmetij, kot so zadruge, organizacije proizvajalcev ali skupna uporaba obratovalnih sredstev, na primer strojev; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da se morajo male kmetije združevati v organizacije, skupine proizvajalcev ali zadruge ter sprejeti skupne programe trženja; meni, da je treba v okviru evropskih in nacionalnih mehanizmov še posebej spodbujati vse oblike sodelovanja malih kmetij, kot so zadruge, organizacije proizvajalcev ali skupna uporaba obratovalnih sredstev, na primer strojev;

| 18. | meni, da je malim kmetijam na gorskih območjih, območjih z omejenimi možnostmi in v najbolj oddaljenih regijah treba zagotoviti možnost, da lahko pridobijo vezano podporo, na primer za živinorejo, kadar izpolnjujejo tudi določene okoljske naloge; |
| --- | --- |

18.

meni, da je malim kmetijam na gorskih območjih, območjih z omejenimi možnostmi in v najbolj oddaljenih regijah treba zagotoviti možnost, da lahko pridobijo vezano podporo, na primer za živinorejo, kadar izpolnjujejo tudi določene okoljske naloge;

| 19. | meni, da so kmetijske dejavnosti bolj kot kdajkoli strateške dejavnosti, ki bi jim vse države članice morale posvečati pozornost, da bi poiskali rešitve za male kmete v zvezi z nadaljevanjem njihove dejavnosti in tako vzpostavili ravnovesje med prodajnimi cenami kmetijskih proizvodov in proizvodnimi stroški; |
| --- | --- |

19.

meni, da so kmetijske dejavnosti bolj kot kdajkoli strateške dejavnosti, ki bi jim vse države članice morale posvečati pozornost, da bi poiskali rešitve za male kmete v zvezi z nadaljevanjem njihove dejavnosti in tako vzpostavili ravnovesje med prodajnimi cenami kmetijskih proizvodov in proizvodnimi stroški;

| 20. | poziva države članice, naj v svoje programe v okviru prvega in drugega stebra vključijo podprograme in ukrepe, namenjene malim kmetijam; poudarja, da morajo zlasti male kmetije začeti dodatne in pomožne dejavnosti, na primer na turističnem področju, da ustvarijo zadosten prihodek, zato so še posebej pomembna zadostna sredstva v ovkiru drugega stebra skupne kmetijske politike in programi za razvoj podeželja, ki so prilagojeni potrebam malih kmetij; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj v svoje programe v okviru prvega in drugega stebra vključijo podprograme in ukrepe, namenjene malim kmetijam; poudarja, da morajo zlasti male kmetije začeti dodatne in pomožne dejavnosti, na primer na turističnem področju, da ustvarijo zadosten prihodek, zato so še posebej pomembna zadostna sredstva v ovkiru drugega stebra skupne kmetijske politike in programi za razvoj podeželja, ki so prilagojeni potrebam malih kmetij;

| 21. | priporoča razširitev obsega mrež računovodskih podatkov s kmetij, da bi ocenili položaj malih kmetij in učinke skupne kmetijske politike nanje, in predlaga načrtovanje njihovega nadaljnjega razvoja; |
| --- | --- |

21.

priporoča razširitev obsega mrež računovodskih podatkov s kmetij, da bi ocenili položaj malih kmetij in učinke skupne kmetijske politike nanje, in predlaga načrtovanje njihovega nadaljnjega razvoja;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 608.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

(3)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 22.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/47

---

P7_TA(2014)0067

Integriran trg dostave paketov za rast elektronskega poslovanja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o integriranem trgu dostave paketov za rast elektronskega poslovanja v EU (2013/2043(INI))

(2017/C 093/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki Unijo zavezuje k prizadevanju „za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki Unijo zavezuje k prizadevanju „za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja“,

| — | ob upoštevanju člena 9 PDEU, ki določa, da pri „opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 PDEU, ki določa, da pri „opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“,

| — | ob upoštevanju člena 11 PDEU, ki določa, da je treba „zahteve varstva okolja [...] vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 PDEU, ki določa, da je treba „zahteve varstva okolja [...] vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja“,

| — | ob upoštevanju člena 12 PDEU, ki določa, da se pri „opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije [...] upoštevajo zahteve varstva potrošnikov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 12 PDEU, ki določa, da se pri „opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije [...] upoštevajo zahteve varstva potrošnikov“,

| — | ob upoštevanju člena 14 PDEU in protokola št. 26 k tej pogodbi o storitvah splošnega (gospodarskega) pomena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14 PDEU in protokola št. 26 k tej pogodbi o storitvah splošnega (gospodarskega) pomena,

| — | ob upoštevanju člena 26 PDEU, ki določa, da notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je v skladu z določbami pogodb zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 PDEU, ki določa, da notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je v skladu z določbami pogodb zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala,

| — | ob upoštevanju členov 49 in 56 PDEU o pravici do ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 49 in 56 PDEU o pravici do ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev v Uniji,

| — | ob upoštevanju členov 101 in 102 PDEU o pravilih o konkurenci, ki veljajo za podjetja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 101 in 102 PDEU o pravilih o konkurenci, ki veljajo za podjetja,

| — | ob upoštevanju člena 169 PDEU o podpiranju interesov potrošnikov in zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 169 PDEU o podpiranju interesov potrošnikov in zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov,

| — | ob upoštevanju Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta o poštnih storitvah, kakor je bila spremenjena z direktivama 2002/39/ES in 2008/6/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta o poštnih storitvah, kakor je bila spremenjena z direktivama 2002/39/ES in 2008/6/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu,

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 524/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spletnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 524/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spletnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. novembra 2012 z naslovom „Integriran trg dostave paketov za rast elektronskega poslovanja v EU“ (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. novembra 2012 z naslovom „Integriran trg dostave paketov za rast elektronskega poslovanja v EU“ (COM(2012)0698),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2013 z naslovom Načrt za izpopolnitev enotnega trga za dostavo paketnih pošiljk. Krepitev zaupanja v dostavne storitve in spodbujanje spletne prodaje (COM(2013)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2013 z naslovom Načrt za izpopolnitev enotnega trga za dostavo paketnih pošiljk. Krepitev zaupanja v dostavne storitve in spodbujanje spletne prodaje (COM(2013)0886),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 23. aprila 2013 z naslovom „Akcijski načrt za e-poslovanje 2012–2015: stanje v letu 2013“ (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 23. aprila 2013 z naslovom „Akcijski načrt za e-poslovanje 2012–2015: stanje v letu 2013“ (SWD(2013)0153),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2012 z naslovom „Evropska digitalna agenda – digitalne spodbude za evropsko rast“ (COM(2012)0784), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2012 z naslovom „Evropska digitalna agenda – digitalne spodbude za evropsko rast“ (COM(2012)0784),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom „Evropska digitalna agenda“ (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom „Evropska digitalna agenda“ (COM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. decembra 2012 z naslovom „Pregled stanja potrošniških trgov – Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov – osma izdaja“ (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. decembra 2012 z naslovom „Pregled stanja potrošniških trgov – Zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov – osma izdaja“ (SWD(2012)0432),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti“ (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti“ (COM(2012)0225),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom „Pregled akta za mala podjetja za Evropo“ (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom „Pregled akta za mala podjetja za Evropo“ (COM(2011)0078),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. januarja 2013 z naslovom „Akcijski načrt za podjetništvo 2020 – Oživitev podjetniškega duha v Evropi“ (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. januarja 2013 z naslovom „Akcijski načrt za podjetništvo 2020 – Oživitev podjetniškega duha v Evropi“ (COM(2012)0795),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2011 z naslovom „Mala podjetja, velik svet – novo partnerstvo za pomoč MSP pri izkoriščanju priložnosti v svetu“ (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2011 z naslovom „Mala podjetja, velik svet – novo partnerstvo za pomoč MSP pri izkoriščanju priložnosti v svetu“ (COM(2011)0702),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Letni pregled rasti 2013“ (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Letni pregled rasti 2013“ (COM(2012)0750),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „K aktu za enotni trg: za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo – 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „K aktu za enotni trg: za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo – 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav“ (COM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Akt za enotni trg II“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Akt za enotni trg II“ (COM(2012)0573),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja“ (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor“ (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. oktobra 2007 z naslovom „Agenda EU za tovorni promet – Izboljšanje učinkovitosti, povezanosti in trajnosti tovornega prometa v Evropi“ (COM(2007)0606), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. oktobra 2007 z naslovom „Agenda EU za tovorni promet – Izboljšanje učinkovitosti, povezanosti in trajnosti tovornega prometa v Evropi“ (COM(2007)0606),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 31. maja 2012 o enotnem digitalnem trgu in upravljanju enotnega trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 31. maja 2012 o enotnem digitalnem trgu in upravljanju enotnega trga,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o dokončanju enotnega digitalnega trga (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o dokončanju enotnega digitalnega trga (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o dokončanju enotnega digitalnega trga (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o dokončanju enotnega digitalnega trga (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (3),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za Evropejce (4), o enotnem trgu za podjetja in rast (5) ter o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za Evropejce (4), o enotnem trgu za podjetja in rast (5) ter o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o novi agendi za evropsko potrošniško politiko (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o novi agendi za evropsko potrošniško politiko (7),

| — | ob upoštevanju člena 48 poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za promet in turizem (A7-0024/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za promet in turizem (A7-0024/2014),

| A. | ker ima elektronsko poslovanje ogromen potencial za spopadanje z gospodarsko in finančno krizo, krepitev enotnega trga ter ustvarjanje gospodarske rasti in delovnih mest po celotni Evropski uniji; ker Komisija v svojem sporočilu o elektronskem poslovanju in spletnih storitvah iz januarja 2012 opredeljuje dostavo blaga, kupljenega prek spleta, kot eno izmed petih prednostnih nalog za okrepitev elektronskega poslovanja do leta 2015, njen pomen pa sta poudarila tudi Svet in Parlament; |
| --- | --- |

A.

ker ima elektronsko poslovanje ogromen potencial za spopadanje z gospodarsko in finančno krizo, krepitev enotnega trga ter ustvarjanje gospodarske rasti in delovnih mest po celotni Evropski uniji; ker Komisija v svojem sporočilu o elektronskem poslovanju in spletnih storitvah iz januarja 2012 opredeljuje dostavo blaga, kupljenega prek spleta, kot eno izmed petih prednostnih nalog za okrepitev elektronskega poslovanja do leta 2015, njen pomen pa sta poudarila tudi Svet in Parlament;

| B. | ker se je trg elektronskega poslovanja EU v letu 2012 povečal za več kot 20 %; ker se bo zlasti čezmejno elektronsko poslovanje predvidoma štirikratno povečalo; ker trg dostave paketov doživlja korenite spremembe, saj vanj vstopajo novi ponudniki storitev, naložbe so usmerjene v inovacije, pojavljajo pa se tudi nove storitve; |
| --- | --- |

B.

ker se je trg elektronskega poslovanja EU v letu 2012 povečal za več kot 20 %; ker se bo zlasti čezmejno elektronsko poslovanje predvidoma štirikratno povečalo; ker trg dostave paketov doživlja korenite spremembe, saj vanj vstopajo novi ponudniki storitev, naložbe so usmerjene v inovacije, pojavljajo pa se tudi nove storitve;

| C. | ker so učinkovite in zanesljive storitve dostave odločilnega pomena za resničen in učinkovit digitalni enotni trg, saj znatno olajšujejo elektronsko poslovanje ter vzpostavljajo zaupanje med kupci in prodajalci; |
| --- | --- |

C.

ker so učinkovite in zanesljive storitve dostave odločilnega pomena za resničen in učinkovit digitalni enotni trg, saj znatno olajšujejo elektronsko poslovanje ter vzpostavljajo zaupanje med kupci in prodajalci;

| D. | ker 57 % trgovcev na drobno obravnava čezmejno dostavo kot oviro, medtem ko vsakega drugega potrošnika skrbi dostava pri čezmejnih transakcijah; ker so pomisleki glede dostave (vključno z vračanjem kupljenega blaga) in visoki dostavni stroški dva najpogostejša razloga za zaskrbljenost potrošnikov v zvezi s spletnim nakupovanjem, ki prispevata k nizkemu zaupanju potrošnikov v čezmejno elektronsko poslovanje; |
| --- | --- |

D.

ker 57 % trgovcev na drobno obravnava čezmejno dostavo kot oviro, medtem ko vsakega drugega potrošnika skrbi dostava pri čezmejnih transakcijah; ker so pomisleki glede dostave (vključno z vračanjem kupljenega blaga) in visoki dostavni stroški dva najpogostejša razloga za zaskrbljenost potrošnikov v zvezi s spletnim nakupovanjem, ki prispevata k nizkemu zaupanju potrošnikov v čezmejno elektronsko poslovanje;

| E. | ker bo mogoče te težave premostiti samo, če se bo povečalo zaupanje potrošnikov v dostavne službe, storitve in trg in če bodo bolje seznanjeni s svojimi pravicami in obveznostmi, kar pa bo mogoče doseči z izčrpnejšim obveščanjem ter večjo enostavnostjo in preglednostjo pogojev dostave; |
| --- | --- |

E.

ker bo mogoče te težave premostiti samo, če se bo povečalo zaupanje potrošnikov v dostavne službe, storitve in trg in če bodo bolje seznanjeni s svojimi pravicami in obveznostmi, kar pa bo mogoče doseči z izčrpnejšim obveščanjem ter večjo enostavnostjo in preglednostjo pogojev dostave;

| F. | ker se mala in srednja podjetja, ki iščejo poslovne priložnosti po celotni EU, srečujejo z višjimi stroški, večjo kompleksnostjo in pomanjkanjem preglednosti, ko gre za čezmejno dostavo; ker so cene za čezmejno dostavo tri- do petkrat višje od cen za nacionalno dostavo; ker so učinkoviti, preprosti in cenovno dostopni sistemi dostave ključno gibalo za trajnost poslovnih modelov malih in srednjih podjetij ter njihove zmožnosti dostave proizvodov svojim strankam; |
| --- | --- |

F.

ker se mala in srednja podjetja, ki iščejo poslovne priložnosti po celotni EU, srečujejo z višjimi stroški, večjo kompleksnostjo in pomanjkanjem preglednosti, ko gre za čezmejno dostavo; ker so cene za čezmejno dostavo tri- do petkrat višje od cen za nacionalno dostavo; ker so učinkoviti, preprosti in cenovno dostopni sistemi dostave ključno gibalo za trajnost poslovnih modelov malih in srednjih podjetij ter njihove zmožnosti dostave proizvodov svojim strankam;

Integrirane storitve dostave v Evropi: pomemben steber digitalnega enotnega trga

| 1. | poudarja, da so dostopne, cenovno ugodne, učinkovite in visokokakovostne storitve dostave ključnega pomena pri spletnem nakupovanju blaga in jih je treba spodbujati z zagotavljanjem svobodne in poštene konkurence; ugotavlja, da je veliko potrošnikov zaradi negotovosti, povezanih z možnostmi dostave, končno dostavo, dostavnimi stroški ali zanesljivostjo, vendarle manj naklonjenih spletnemu nakupovanju, zlasti čezmejnemu; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so dostopne, cenovno ugodne, učinkovite in visokokakovostne storitve dostave ključnega pomena pri spletnem nakupovanju blaga in jih je treba spodbujati z zagotavljanjem svobodne in poštene konkurence; ugotavlja, da je veliko potrošnikov zaradi negotovosti, povezanih z možnostmi dostave, končno dostavo, dostavnimi stroški ali zanesljivostjo, vendarle manj naklonjenih spletnemu nakupovanju, zlasti čezmejnemu;

| 2. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije, katere namen je ugotoviti morebitne pomanjkljivosti na evropskem trgu dostave, in Komisijo poziva, naj sprejme primerne ukrepe za njihovo odpravo, in tako, da bodo lahko podjetja in potrošniki v celoti izkoristili priložnosti, ki jih ponuja digitalni enotni trg; poudarja, da morajo morebitni predlagani ukrepi upoštevati trajnostnost postopka dostave in stremeti k njegovemu čim manjšemu okoljskemu odtisu; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja zeleno knjigo Komisije, katere namen je ugotoviti morebitne pomanjkljivosti na evropskem trgu dostave, in Komisijo poziva, naj sprejme primerne ukrepe za njihovo odpravo, in tako, da bodo lahko podjetja in potrošniki v celoti izkoristili priložnosti, ki jih ponuja digitalni enotni trg; poudarja, da morajo morebitni predlagani ukrepi upoštevati trajnostnost postopka dostave in stremeti k njegovemu čim manjšemu okoljskemu odtisu;

| 3. | ugotavlja, da je v nekaterih državah članicah konkurenca med izvajalci dostavnih storitev pri čezmejnem poslovanju šibka, in obžaluje, da cene pogojih in učinkovitost storitev niso pregledne; meni zlasti, da je treba uvesti instrumente, ki bodo omogočali pregled ponudb vseh dostavnih služb na evropski ravni; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je v nekaterih državah članicah konkurenca med izvajalci dostavnih storitev pri čezmejnem poslovanju šibka, in obžaluje, da cene pogojih in učinkovitost storitev niso pregledne; meni zlasti, da je treba uvesti instrumente, ki bodo omogočali pregled ponudb vseh dostavnih služb na evropski ravni;

Postavljanje interesov potrošnikov v središče postopka dostave

| 4. | poudarja, da je treba povečati zaupanje potrošnikov v postopek dostave; meni, da so večja preglednost in bolje primerljive informacije o razpoložljivih možnostih, cenah in pogojih dostave ključnega pomena za potrošnike, zlasti kar zadeva pogoje, ki veljajo za pošiljanje njihovih naročil, in postopke v primerih, ko se blago poškoduje ali izgubi ali pa pošlje oziroma vrne z zamudo; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba povečati zaupanje potrošnikov v postopek dostave; meni, da so večja preglednost in bolje primerljive informacije o razpoložljivih možnostih, cenah in pogojih dostave ključnega pomena za potrošnike, zlasti kar zadeva pogoje, ki veljajo za pošiljanje njihovih naročil, in postopke v primerih, ko se blago poškoduje ali izgubi ali pa pošlje oziroma vrne z zamudo;

| 5. | poudarja, da je treba spodbujati ukrepe, katerih namen je zagotavljanje potrošnikove izbire v času nakupa; ugotavlja, da obstaja precejšnja vrzel med pričakovanji potrošnikov in razpoložljivostjo praktičnih inovativnih storitev, kot so točke prevzema ali paketne postaje oziroma terminali, storitve, ki so na voljo ob vsakem času, rešitve iskanja in sledenja ali politike enostavnega vračanja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba spodbujati ukrepe, katerih namen je zagotavljanje potrošnikove izbire v času nakupa; ugotavlja, da obstaja precejšnja vrzel med pričakovanji potrošnikov in razpoložljivostjo praktičnih inovativnih storitev, kot so točke prevzema ali paketne postaje oziroma terminali, storitve, ki so na voljo ob vsakem času, rešitve iskanja in sledenja ali politike enostavnega vračanja;

| 6. | poudarja, da je pri dostavnih storitvah zanesljivost ključnega pomena in da je zagotavljanje učinkovitih sistemov, ki jamčijo, da paketi učinkovito in v razumnem roku dosežejo zahtevani kraj dostave, bistveno; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je pri dostavnih storitvah zanesljivost ključnega pomena in da je zagotavljanje učinkovitih sistemov, ki jamčijo, da paketi učinkovito in v razumnem roku dosežejo zahtevani kraj dostave, bistveno;

| 7. | opozarja, da je visok strošek čezmejne dostave in dostave na oddaljena območja ali v najbolj oddaljene regije eden od glavnih razlogov za nezadovoljstvo potrošnikov; poudarja, da so za povečanje prodaje in nakupov na daljavo ter praktično uresničitev enotnega trga nujno potrebne možnosti dostave, ki so cenovno dostopnejše za potrošnike in prodajalce, vključno z malimi in srednjimi podjetji; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je visok strošek čezmejne dostave in dostave na oddaljena območja ali v najbolj oddaljene regije eden od glavnih razlogov za nezadovoljstvo potrošnikov; poudarja, da so za povečanje prodaje in nakupov na daljavo ter praktično uresničitev enotnega trga nujno potrebne možnosti dostave, ki so cenovno dostopnejše za potrošnike in prodajalce, vključno z malimi in srednjimi podjetji;

| 8. | poudarja, da je treba izboljšati geografsko pokritost in dostop do univerzalne storitve za dostavo paketov na podeželskih in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba izboljšati geografsko pokritost in dostop do univerzalne storitve za dostavo paketov na podeželskih in oddaljenih območjih;

| 9. | meni, da je za vzpostavitev integriranega enotnega trga paketne dostave nujna stabilna in celovita socialna razsežnost, tako da bodo dostavne storitve v skladu z delovnopravnimi pravicami, pogoji zaposlovanja in plačila ter socialnimi in okoljskimi standardi; ugotavlja, da zaposlovanje na črno in zlorabe lahko ogrozijo ta sektor in da sta odgovorno, kakovostno zaposlovanje ter nenehno in ustrezno usposabljanje zaposlenih pomembna doseganje visoke kakovosti dostavnih storitev; poudarja, da sta ohranjanje socialne razsežnosti in zadostna prožnost, ki bo dostavnemu trgu omogočila razvoj in prilagajanje tehnološkim inovacijam, ključnega pomena za zadostitev potrebam in pričakovanjem potrošnikov in bosta podjetjem omogočila, bodo ponudila boljše proizvode; |
| --- | --- |

9.

meni, da je za vzpostavitev integriranega enotnega trga paketne dostave nujna stabilna in celovita socialna razsežnost, tako da bodo dostavne storitve v skladu z delovnopravnimi pravicami, pogoji zaposlovanja in plačila ter socialnimi in okoljskimi standardi; ugotavlja, da zaposlovanje na črno in zlorabe lahko ogrozijo ta sektor in da sta odgovorno, kakovostno zaposlovanje ter nenehno in ustrezno usposabljanje zaposlenih pomembna doseganje visoke kakovosti dostavnih storitev; poudarja, da sta ohranjanje socialne razsežnosti in zadostna prožnost, ki bo dostavnemu trgu omogočila razvoj in prilagajanje tehnološkim inovacijam, ključnega pomena za zadostitev potrebam in pričakovanjem potrošnikov in bosta podjetjem omogočila, bodo ponudila boljše proizvode;

| 10. | opozarja na pomen pravne varnosti za zagotavljanje zaupanja potrošnikov; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da so potrošniki ustrezno obveščeni o veljavni zakonodaji; |
| --- | --- |

10.

opozarja na pomen pravne varnosti za zagotavljanje zaupanja potrošnikov; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da so potrošniki ustrezno obveščeni o veljavni zakonodaji;

| 11. | meni, da je razvoj čezmejnega spletnega trgovanja odvisen tudi od zaupanja potrošnikov in da bi vzpostavitev evropske mreže nacionalnih centrov za reševanje težav, kot je Solvit, pomagala zagotoviti zaupanje potrošnikov, enak učinek pa bi imel tudi sistem opozarjanja, kot je RAPEX, s katerim bi lahko potrošnike opozarjali na spletna mesta, ki uporabljajo goljufive prakse; |
| --- | --- |

11.

meni, da je razvoj čezmejnega spletnega trgovanja odvisen tudi od zaupanja potrošnikov in da bi vzpostavitev evropske mreže nacionalnih centrov za reševanje težav, kot je Solvit, pomagala zagotoviti zaupanje potrošnikov, enak učinek pa bi imel tudi sistem opozarjanja, kot je RAPEX, s katerim bi lahko potrošnike opozarjali na spletna mesta, ki uporabljajo goljufive prakse;

| 12. | ugotavlja, da vse več potrošnikov uporablja namenska spletna mesta za primerjavo cen in lastnosti izdelkov ter dostavnih storitev in pogojev, ki jih ponujajo dostavne službe, zlasti kar zadeva elektronsko poslovanje; poziva Komisijo, naj sprejme smernice EU o minimalnih standardih za primerjalna spletna mesta na osnovi temeljnih načel preglednosti, nepristranskosti, kakovosti, informativnosti in prijaznosti uporabniku; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da vse več potrošnikov uporablja namenska spletna mesta za primerjavo cen in lastnosti izdelkov ter dostavnih storitev in pogojev, ki jih ponujajo dostavne službe, zlasti kar zadeva elektronsko poslovanje; poziva Komisijo, naj sprejme smernice EU o minimalnih standardih za primerjalna spletna mesta na osnovi temeljnih načel preglednosti, nepristranskosti, kakovosti, informativnosti in prijaznosti uporabniku;

| 13. | poziva Komisijo, naj skupaj s panogo in organizacijami potrošnikov pripravi skupne kazalnike za kakovost dostavnih storitev, ki bi potrošnikom olajšali primerjavo različnih ponudb; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj skupaj s panogo in organizacijami potrošnikov pripravi skupne kazalnike za kakovost dostavnih storitev, ki bi potrošnikom olajšali primerjavo različnih ponudb;

Ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev za mala in srednja podjetja

| 14. | poudarja, da imajo mala in srednja podjetja poglavitno vlogo pri ustvarjanju rasti, inovacijah in odpravljanju brezposelnosti, predvsem med mladimi; poudarja, da so dostavne storitve za evropska mala in srednja podjetja izjemnega pomena in da je integriran in konkurenčen trg dostave, ki zagotavlja različne možnosti dostave in logistične podpore po dostopnih cenah, pogoj za dostop na nove trge in doseganje večjega števila potrošnikov znotraj EU; poudarja, da je treba izboljšati pretok informacij do malih in srednjih podjetij, kar zadeva možnosti za združevanje količin paketov ter inovativne rešitve dostave in prevzema, ki bi zmanjšale stroške v zadnji fazi dostave; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da imajo mala in srednja podjetja poglavitno vlogo pri ustvarjanju rasti, inovacijah in odpravljanju brezposelnosti, predvsem med mladimi; poudarja, da so dostavne storitve za evropska mala in srednja podjetja izjemnega pomena in da je integriran in konkurenčen trg dostave, ki zagotavlja različne možnosti dostave in logistične podpore po dostopnih cenah, pogoj za dostop na nove trge in doseganje večjega števila potrošnikov znotraj EU; poudarja, da je treba izboljšati pretok informacij do malih in srednjih podjetij, kar zadeva možnosti za združevanje količin paketov ter inovativne rešitve dostave in prevzema, ki bi zmanjšale stroške v zadnji fazi dostave;

| 15. | poudarja, da morajo biti podjetja, zlasti mala in srednja, pri čezmejnem elektronskem poslovanju sposobna odzvati se na potrebe in pričakovanja potrošnikov s preprostejšimi, hitrejšimi, cenovno ugodnejšimi, preglednimi, zanesljivimi in učinkovitimi dostavnimi storitvami; poudarja, da možnosti dostave, ki ne izpolnjujejo pričakovanj potrošnikov, neposredno vplivajo na blagovno znamko, ugled in konkurenčnost podjetja; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo biti podjetja, zlasti mala in srednja, pri čezmejnem elektronskem poslovanju sposobna odzvati se na potrebe in pričakovanja potrošnikov s preprostejšimi, hitrejšimi, cenovno ugodnejšimi, preglednimi, zanesljivimi in učinkovitimi dostavnimi storitvami; poudarja, da možnosti dostave, ki ne izpolnjujejo pričakovanj potrošnikov, neposredno vplivajo na blagovno znamko, ugled in konkurenčnost podjetja;

| 16. | ugotavlja, da je razvoj čezmejnega elektronskega poslovanja malih in srednjih podjetij omejen; spodbuja sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji, tudi prek njihovih predstavniških organov, pri pogajanjih o ugodnejših cenah dostave, predvsem z uvedbo skupnih spletnih platform, in za izboljšanje kakovosti storitev; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je razvoj čezmejnega elektronskega poslovanja malih in srednjih podjetij omejen; spodbuja sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji, tudi prek njihovih predstavniških organov, pri pogajanjih o ugodnejših cenah dostave, predvsem z uvedbo skupnih spletnih platform, in za izboljšanje kakovosti storitev;

| 17. | izraža zaskrbljenost zaradi neugodnosti, s katerimi se srečujejo mala in srednja podjetja zaradi svoje majhnosti; poudarja, da se ta podjetja trenutno spopadajo z višjimi stroški, veliko kompleksnostjo zaradi razdrobljenega evropskega trga in pomanjkanjem informacij o razpoložljivih možnostih dostave in cenah; |
| --- | --- |

17.

izraža zaskrbljenost zaradi neugodnosti, s katerimi se srečujejo mala in srednja podjetja zaradi svoje majhnosti; poudarja, da se ta podjetja trenutno spopadajo z višjimi stroški, veliko kompleksnostjo zaradi razdrobljenega evropskega trga in pomanjkanjem informacij o razpoložljivih možnostih dostave in cenah;

Na poti k inovativnim in interoperabilnim rešitvam za resnično evropski trg dostave

| 18. | obžaluje razdrobljenost evropskega poštnega sektorja na nacionalna omrežja, ki so premalo interoperabilna, in nezadostno povezanost cestnega, železniškega in vodnega prometa; pozdravlja ukrepe, ki so jih sprejeli izvajalci storitev na trgu dostave, da bi se bolj prilagodili potrebam spletnim trgovcev na drobno in potrošnikom, kot so prožnejše možnosti dostave in vračila; poziva Komisijo, naj predlaga potrebne ukrepe, da bi sektor spodbudili k izboljšanju interoperabilnosti in pospešenemu uvajanju poenostavljenih postopkov, katerih namen je zmanjšanje stroškov, izboljšanje ekonomije obsega dostavnih storitev, združevanje več manjših dostav za spodbujanje količinskih popustov za manjše trgovce, povečanje razpoložljivosti in kakovosti dostavnih storitev ter zagotavljanje ugodnih in prilagodljivih cen dostave tako za potrošnike kot za podjetja; |
| --- | --- |

18.

obžaluje razdrobljenost evropskega poštnega sektorja na nacionalna omrežja, ki so premalo interoperabilna, in nezadostno povezanost cestnega, železniškega in vodnega prometa; pozdravlja ukrepe, ki so jih sprejeli izvajalci storitev na trgu dostave, da bi se bolj prilagodili potrebam spletnim trgovcev na drobno in potrošnikom, kot so prožnejše možnosti dostave in vračila; poziva Komisijo, naj predlaga potrebne ukrepe, da bi sektor spodbudili k izboljšanju interoperabilnosti in pospešenemu uvajanju poenostavljenih postopkov, katerih namen je zmanjšanje stroškov, izboljšanje ekonomije obsega dostavnih storitev, združevanje več manjših dostav za spodbujanje količinskih popustov za manjše trgovce, povečanje razpoložljivosti in kakovosti dostavnih storitev ter zagotavljanje ugodnih in prilagodljivih cen dostave tako za potrošnike kot za podjetja;

| 19. | meni, da je v tem pogledu posebej pomembno sodelovanje znotraj sektorja na področju interoperabilnih čezmejnih sistemov iskanja in sledenja; poziva Komisijo, naj preuči nadaljnje možnosti razvoja evropskih standardov, ki bi lahko izboljšali integrirane sisteme sledenja ter prispevali h kakovosti, zanesljivosti in trajnosti integriranih logističnih rešitev, ki se uporabljajo pri elektronskem poslovanju; |
| --- | --- |

19.

meni, da je v tem pogledu posebej pomembno sodelovanje znotraj sektorja na področju interoperabilnih čezmejnih sistemov iskanja in sledenja; poziva Komisijo, naj preuči nadaljnje možnosti razvoja evropskih standardov, ki bi lahko izboljšali integrirane sisteme sledenja ter prispevali h kakovosti, zanesljivosti in trajnosti integriranih logističnih rešitev, ki se uporabljajo pri elektronskem poslovanju;

| 20. | poudarja, da imajo rešitve za lažji prevzem in vračanje že pomembno vlogo pri rasti elektronskega poslovanja ter bi v prihodnje lahko vodile k nižjim cenam in večjemu zadovoljstvu potrošnikov, zlasti pri čezmejnih transakcijah; poziva k nadaljnjemu sodelovanju pri izboljšavah interoperabilnosti klicnih centrov za pritožbe potrošnikov; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da imajo rešitve za lažji prevzem in vračanje že pomembno vlogo pri rasti elektronskega poslovanja ter bi v prihodnje lahko vodile k nižjim cenam in večjemu zadovoljstvu potrošnikov, zlasti pri čezmejnih transakcijah; poziva k nadaljnjemu sodelovanju pri izboljšavah interoperabilnosti klicnih centrov za pritožbe potrošnikov;

| 21. | poziva Komisijo k vzpostavitvi platform za sodelovanje in izmenjavo informacij med dostavnimi službami, da se nemudoma odpravijo obstoječe vrzeli na trgu dostave v EU, kar zadeva inovacije, prožnost, upravljanje zalog, prevoz, prevzem in vračanje paketov, ob upoštevanju prava EU o konkurenci, in da se preuči možnost skupne uporabe infrastrukture s strani poštnih storitev in storitev hitre dostave, pri kateri bi bile koristi obojestranske; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo k vzpostavitvi platform za sodelovanje in izmenjavo informacij med dostavnimi službami, da se nemudoma odpravijo obstoječe vrzeli na trgu dostave v EU, kar zadeva inovacije, prožnost, upravljanje zalog, prevoz, prevzem in vračanje paketov, ob upoštevanju prava EU o konkurenci, in da se preuči možnost skupne uporabe infrastrukture s strani poštnih storitev in storitev hitre dostave, pri kateri bi bile koristi obojestranske;

| 22. | poziva Komisijo, naj si skupaj s podjetji prizadeva za sprejetje evropskih standardov na področju naslavljanja in označevanja ter standardov v zvezi z elektronskemu poslovanju prijaznimi poštnimi nabiralniki; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj si skupaj s podjetji prizadeva za sprejetje evropskih standardov na področju naslavljanja in označevanja ter standardov v zvezi z elektronskemu poslovanju prijaznimi poštnimi nabiralniki;

| 23. | poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče uvesti vseevropsko oznako zaupanja za elektronsko poslovanje in ali bi ta lahko prispevala h kakovosti in zanesljivosti integriranih dostavnih storitev, kar bi izboljšalo zaupanje potrošnikov v čezmejno e-poslovanje, spodbudila trgovce na drobno, ki poslujejo elektronsko, in podjetja za dostavo paketov k večji preglednosti ter pravni varnosti za potrošnike in podjetja, pa tudi povečala konkurenčno prednost podjetij, zlasti malih in srednjih, s čimer bi prispevala k trdni gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest; poudarja, da bo oznaka zaupanja učinkovita samo, če bo temeljila na sklopu minimalnih standardnih značilnosti in preglednih določb o varstvu in obveščanju potrošnikov, pa tudi na zahtevah za postopke za obravnavo pritožb in reševanje sporov; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče uvesti vseevropsko oznako zaupanja za elektronsko poslovanje in ali bi ta lahko prispevala h kakovosti in zanesljivosti integriranih dostavnih storitev, kar bi izboljšalo zaupanje potrošnikov v čezmejno e-poslovanje, spodbudila trgovce na drobno, ki poslujejo elektronsko, in podjetja za dostavo paketov k večji preglednosti ter pravni varnosti za potrošnike in podjetja, pa tudi povečala konkurenčno prednost podjetij, zlasti malih in srednjih, s čimer bi prispevala k trdni gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest; poudarja, da bo oznaka zaupanja učinkovita samo, če bo temeljila na sklopu minimalnih standardnih značilnosti in preglednih določb o varstvu in obveščanju potrošnikov, pa tudi na zahtevah za postopke za obravnavo pritožb in reševanje sporov;

| 24. | poudarja, da sta varstvo osebnih podatkov posameznika in varstvo podatkov na splošno izrednega pomena ter da bi morali biti vsi novi ukrepi v skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov, zlasti z Direktivo 95/46/ES. |
| --- | --- |

24.

poudarja, da sta varstvo osebnih podatkov posameznika in varstvo podatkov na splošno izrednega pomena ter da bi morali biti vsi novi ukrepi v skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov, zlasti z Direktivo 95/46/ES.

Spremljanje razvoja trga in izboljšanje regulativnega nadzora

| 25. | se zaveda dinamične narave trga dostave paketov, na katerem se hitro pojavljajo nove storitve in novi ponudniki; ugotavlja, da bodo inovativne rešitve, ki se odzivajo na potrebe trgovcev na drobno, ki poslujejo elektronsko, in potrošnikov, verjetno postale ključni razlikovalni dejavnik za konkurenčnost; meni, da bi bilo treba morebitne zakonodajne ukrepe vnaprej natančno preučiti, da ne bi s prestrogimi zahtevami ovirali dinamične narave trga dostave paketov; poziva Komisijo, naj natančno spremlja razvoj trga, da se prepoznajo morebitne tržne nepopolnosti, kjer bodo v prihodnje morda potrebni dodatni ukrepi; v zvezi s tem poudarja, da nadzor trga ne bi smel zajemati le uveljavljenih, temveč tudi nove ponudnike poštnih storitev; |
| --- | --- |

25.

se zaveda dinamične narave trga dostave paketov, na katerem se hitro pojavljajo nove storitve in novi ponudniki; ugotavlja, da bodo inovativne rešitve, ki se odzivajo na potrebe trgovcev na drobno, ki poslujejo elektronsko, in potrošnikov, verjetno postale ključni razlikovalni dejavnik za konkurenčnost; meni, da bi bilo treba morebitne zakonodajne ukrepe vnaprej natančno preučiti, da ne bi s prestrogimi zahtevami ovirali dinamične narave trga dostave paketov; poziva Komisijo, naj natančno spremlja razvoj trga, da se prepoznajo morebitne tržne nepopolnosti, kjer bodo v prihodnje morda potrebni dodatni ukrepi; v zvezi s tem poudarja, da nadzor trga ne bi smel zajemati le uveljavljenih, temveč tudi nove ponudnike poštnih storitev;

| 26. | poudarja, da ustrezen regulativni okvir že obstaja, in poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da se prenese, izvaja in uveljavi v celoti, pri čemer naj posebno pozornost namenijo direktivi o poštnih storitvah, pravu EU o konkurenci, direktivi o alternativnem reševanju sporov in direktivi o pravicah potrošnikov, zlasti kar zadeva formalne zahteve za pogodbe na daljavo; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da ustrezen regulativni okvir že obstaja, in poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da se prenese, izvaja in uveljavi v celoti, pri čemer naj posebno pozornost namenijo direktivi o poštnih storitvah, pravu EU o konkurenci, direktivi o alternativnem reševanju sporov in direktivi o pravicah potrošnikov, zlasti kar zadeva formalne zahteve za pogodbe na daljavo;

| 27. | poudarja, da je učinkovito uveljavljanje pravnega okvira odvisno tudi od nadzora pravnih obveznosti izvajalcev poštnih storitev s strani nacionalnih regulativnih organov, zlasti kar zadeva obveznost univerzalne storitve iz Direktive 97/67/ES; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je učinkovito uveljavljanje pravnega okvira odvisno tudi od nadzora pravnih obveznosti izvajalcev poštnih storitev s strani nacionalnih regulativnih organov, zlasti kar zadeva obveznost univerzalne storitve iz Direktive 97/67/ES;

| 28. | opozarja, da zapleteni predpisi na področju davka na dodano vrednost predstavljajo znatno oviro za mala podjetja, ki poslujejo čezmejno; poziva Komisijo, naj čim prej predloži napovedani predlog za uvedbo enotne napovedi davka na dodano vrednost; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da zapleteni predpisi na področju davka na dodano vrednost predstavljajo znatno oviro za mala podjetja, ki poslujejo čezmejno; poziva Komisijo, naj čim prej predloži napovedani predlog za uvedbo enotne napovedi davka na dodano vrednost;

| 29. | poudarja, da bi neobvezno evropsko pogodbeno pravo za pogodbe med podjetji in potrošniki vodilo k znatni poenostavitvi, obenem pa k čezmejnemu pošiljanju paketov motiviralo več malih in srednjih podjetij; poziva države članice, naj na konstruktiven način prispevajo k potekajočim pogajanjem o evropskem prodajnem pravu; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi neobvezno evropsko pogodbeno pravo za pogodbe med podjetji in potrošniki vodilo k znatni poenostavitvi, obenem pa k čezmejnemu pošiljanju paketov motiviralo več malih in srednjih podjetij; poziva države članice, naj na konstruktiven način prispevajo k potekajočim pogajanjem o evropskem prodajnem pravu;

o

o o

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0327.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0468.

(3)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 1.

(4)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 59.

(5)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 70.

(6)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 51.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0239.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/53

---

P7_TA(2014)0068

Priseljenke brez dokumentov v Evropski uniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o priseljenkah brez dokumentov v Evropski uniji (2013/2115(INI))

(2017/C 093/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o otrokovih pravicah, zlasti členov 24 in 28, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o otrokovih pravicah, zlasti členov 24 in 28,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN z dne 23. julija 2013 z naslovom „Violence against women migrant workers“ (Nasilje nad delavkami migrantkami), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN z dne 23. julija 2013 z naslovom „Violence against women migrant workers“ (Nasilje nad delavkami migrantkami),

| — | ob upoštevanju člena 12 Mednarodnega pakta ZN o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 12 Mednarodnega pakta ZN o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju splošnega priporočila št. 26 o delavkah migrantkah odbora ZN za odpravo diskriminacije žensk z dne 5. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega priporočila št. 26 o delavkah migrantkah odbora ZN za odpravo diskriminacije žensk z dne 5. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije ZN o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije ZN o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin,

| — | ob upoštevanju splošne pripombe št. 2 odbora ZN za delavce migrante o pravicah delavcev migrantov v nezakonitem položaju in pravicah njihovih družinskih članov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne pripombe št. 2 odbora ZN za delavce migrante o pravicah delavcev migrantov v nezakonitem položaju in pravicah njihovih družinskih članov,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu,

| — | ob upoštevanju členov 13 in 17 Evropske socialne listine, kot ju razlaga Evropski odbor za socialne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 13 in 17 Evropske socialne listine, kot ju razlaga Evropski odbor za socialne pravice,

| — | ob upoštevanju členov 79, 153 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 79, 153 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 14, 31, 35 in 47, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 14, 31, 35 in 47,

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa z naslovom „Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa z naslovom „Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/90/ES z dne 28. novembra 2002 o opredelitvi pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/90/ES z dne 28. novembra 2002 o opredelitvi pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje, izdanem prebivalcem tretjih držav, ki so žrtve nedovoljene trgovine z ljudmi ali so bili predmet dejanj omogočanja nezakonitega priseljevanja, ki sodelujejo s pristojnimi organi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje, izdanem prebivalcem tretjih držav, ki so žrtve nedovoljene trgovine z ljudmi ali so bili predmet dejanj omogočanja nezakonitega priseljevanja, ki sodelujejo s pristojnimi organi (5),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice iz leta 2011 z naslovom „Temeljne pravice migrantov v nezakonitem položaju v Evropski uniji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice iz leta 2011 z naslovom „Temeljne pravice migrantov v nezakonitem položaju v Evropski uniji“,

| — | ob upoštevanju smernic Agencije EU za temeljne pravice iz leta 2012 z naslovom „Apprehension of migrants in an irregular situation – fundamental rights considerations“ (Prijetje migrantov v nezakonitem položaju – vprašanja o temeljnih pravicah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Agencije EU za temeljne pravice iz leta 2012 z naslovom „Apprehension of migrants in an irregular situation – fundamental rights considerations“ (Prijetje migrantov v nezakonitem položaju – vprašanja o temeljnih pravicah),

| — | ob upoštevanju evropskega raziskovalnega projekta Clandestino in projekta „Undocumented Worker Transitions“ (Spremembe statusa delavcev brez dokumentov), ki ju je financirala Komisija v okviru šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega raziskovalnega projekta Clandestino in projekta „Undocumented Worker Transitions“ (Spremembe statusa delavcev brez dokumentov), ki ju je financirala Komisija v okviru šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2013 z naslovom „Četrto letno poročilo o priseljevanju in azilu (2012)“ (COM(2013)0422), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2013 z naslovom „Četrto letno poročilo o priseljevanju in azilu (2012)“ (COM(2013)0422),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 z naslovom „Vpliv krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe“ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 z naslovom „Vpliv krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe“ (7),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0001/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0001/2014),

| A. | ker izraz „priseljenec brez dokumentov“ pomeni državljana tretje države, ki prebiva na ozemlju države članice in ne izpolnjuje oziroma ne izpolnjuje več pogojev za vstop iz člena 5 zakonika o schengenskih mejah ali drugih pogojev za vstop, začasno ali stalno prebivanje v tej državi članici (8) in ki bi bil vrnjen v matično državo oziroma izgnan, če bi ga odkrili organi za priseljevanje; |
| --- | --- |

A.

ker izraz „priseljenec brez dokumentov“ pomeni državljana tretje države, ki prebiva na ozemlju države članice in ne izpolnjuje oziroma ne izpolnjuje več pogojev za vstop iz člena 5 zakonika o schengenskih mejah ali drugih pogojev za vstop, začasno ali stalno prebivanje v tej državi članici (8) in ki bi bil vrnjen v matično državo oziroma izgnan, če bi ga odkrili organi za priseljevanje;

| B. | ker kompleksne okoliščine, ki nastanejo zaradi vojn in ki jih še zaostrujejo svetovne humanitarne krize, prispevajo k porastu migracijskih tokov, v katerih so številne ženske in otroci brez dokumentov; |
| --- | --- |

B.

ker kompleksne okoliščine, ki nastanejo zaradi vojn in ki jih še zaostrujejo svetovne humanitarne krize, prispevajo k porastu migracijskih tokov, v katerih so številne ženske in otroci brez dokumentov;

| C. | ker imajo države članice pravico, da same odločajo o svoji politiki priseljevanja; ker pa morajo biti temeljne pravice priseljencev zagotovljene in zaščitene v skladu s pravom EU in mednarodnim pravom, ki zavezuje države članice; |
| --- | --- |

C.

ker imajo države članice pravico, da same odločajo o svoji politiki priseljevanja; ker pa morajo biti temeljne pravice priseljencev zagotovljene in zaščitene v skladu s pravom EU in mednarodnim pravom, ki zavezuje države članice;

| D. | ker priseljenci brez dokumentov pogosto nimajo finančnih sredstev, zaradi česar jim grozita podhranjenost in slabšanje zdravja, kar pomeni, da morajo poiskati nesprejemljive rešitve, da si zagotovijo sredstva za preživljanje; ker ženske poleg tega pogosto spremljajo otroci, za katere morajo skrbeti, kar jih še dodatno spodbuja k iskanju možnosti za preživljanje in preživetje; |
| --- | --- |

D.

ker priseljenci brez dokumentov pogosto nimajo finančnih sredstev, zaradi česar jim grozita podhranjenost in slabšanje zdravja, kar pomeni, da morajo poiskati nesprejemljive rešitve, da si zagotovijo sredstva za preživljanje; ker ženske poleg tega pogosto spremljajo otroci, za katere morajo skrbeti, kar jih še dodatno spodbuja k iskanju možnosti za preživljanje in preživetje;

| E. | ker priseljenci brez dokumentov zaradi svojega pravnega statusa pogosto niso deležni dostojnih stanovanj, osnovnih in nujnih zdravstvenih storitev ter šolanja; ker zaradi dejstva, da nimajo zakonsko predpisanih dokumentov, niso zaščiteni pred izkoriščanjem na delovnem mestu oziroma pred duševnimi in telesnimi zlorabami; ker zaradi svojega pravnega statusa ne morejo poiskati pravnega varstva; |
| --- | --- |

E.

ker priseljenci brez dokumentov zaradi svojega pravnega statusa pogosto niso deležni dostojnih stanovanj, osnovnih in nujnih zdravstvenih storitev ter šolanja; ker zaradi dejstva, da nimajo zakonsko predpisanih dokumentov, niso zaščiteni pred izkoriščanjem na delovnem mestu oziroma pred duševnimi in telesnimi zlorabami; ker zaradi svojega pravnega statusa ne morejo poiskati pravnega varstva;

| F. | ker so priseljenke brez dokumentov s svojimi vzdrževanimi družinskimi člani zaradi omenjenega pravnega statusa še posebej ogrožene, saj so bolj kakor moški izpostavljene telesnim, spolnim in duševnim zlorabam, slabim delovnim razmeram, izkoriščanju s strani delodajalcev in dvojni diskriminaciji, tako zaradi rasne pripadnosti kot zaradi spola; |
| --- | --- |

F.

ker so priseljenke brez dokumentov s svojimi vzdrževanimi družinskimi člani zaradi omenjenega pravnega statusa še posebej ogrožene, saj so bolj kakor moški izpostavljene telesnim, spolnim in duševnim zlorabam, slabim delovnim razmeram, izkoriščanju s strani delodajalcev in dvojni diskriminaciji, tako zaradi rasne pripadnosti kot zaradi spola;

| G. | ker so priseljenke brez dokumentov lahko še posebej izpostavljene trgovcem z ljudmi in lahko zato postanejo žrtve trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

G.

ker so priseljenke brez dokumentov lahko še posebej izpostavljene trgovcem z ljudmi in lahko zato postanejo žrtve trgovine z ljudmi;

| H. | ker imajo priseljenci brez dokumentov omejen dostop do socialnih stanovanj in so odvisni od zasebne ponudbe na nepremičninskem trgu; ker za priseljenke brez dokumentov obstaja največja nevarnost, da postanejo žrtve zlorab v obliki telesnega ali spolnega nasilja lastnikov stanovanj; |
| --- | --- |

H.

ker imajo priseljenci brez dokumentov omejen dostop do socialnih stanovanj in so odvisni od zasebne ponudbe na nepremičninskem trgu; ker za priseljenke brez dokumentov obstaja največja nevarnost, da postanejo žrtve zlorab v obliki telesnega ali spolnega nasilja lastnikov stanovanj;

| I. | ker je bolj verjetno, da bodo priseljenke brez dokumentov postale žrtve nasilja in zlorab, vključno s spolnimi zlorabami, in da bodo postale žrtve spolnega izkoriščanja ali trgovine z ljudmi nasploh; ker državna zatočišča za ženske od prosilk zahtevajo veljavni osebni dokument ali dovoljenje za prebivanje, zato žrtve nimajo druge izbire, kot da se pustijo še naprej zlorabljati ali pa se znajdejo na cesti; ker tvegajo, da bodo izgnane, če poiščejo pomoč policije; |
| --- | --- |

I.

ker je bolj verjetno, da bodo priseljenke brez dokumentov postale žrtve nasilja in zlorab, vključno s spolnimi zlorabami, in da bodo postale žrtve spolnega izkoriščanja ali trgovine z ljudmi nasploh; ker državna zatočišča za ženske od prosilk zahtevajo veljavni osebni dokument ali dovoljenje za prebivanje, zato žrtve nimajo druge izbire, kot da se pustijo še naprej zlorabljati ali pa se znajdejo na cesti; ker tvegajo, da bodo izgnane, če poiščejo pomoč policije;

| J. | ker so stereotipi o spolih v priseljenskih skupnostih globlje zakoreninjeni in so migrantke pogosteje žrtve različnih vrst nasilja nad ženskami, zlasti prisilnih porok, pohabljanja ženskih spolnih organov, tako imenovanih zločinov iz časti, slabega ravnanja v odnosih z bližnjimi, spolnega nadlegovanja na delovnem mestu ter celo trgovine in spolnega izkoriščanja; |
| --- | --- |

J.

ker so stereotipi o spolih v priseljenskih skupnostih globlje zakoreninjeni in so migrantke pogosteje žrtve različnih vrst nasilja nad ženskami, zlasti prisilnih porok, pohabljanja ženskih spolnih organov, tako imenovanih zločinov iz časti, slabega ravnanja v odnosih z bližnjimi, spolnega nadlegovanja na delovnem mestu ter celo trgovine in spolnega izkoriščanja;

| K. | ker se možnosti zdravstvenega varstva za nezakonite priseljence v državah članicah močno razlikujejo, prav tako kot zahteve, ki jih slednje med drugim postavljajo ponudnikom zdravstvenih storitev v zvezi s prijavljanjem priseljencev brez dokumentov; |
| --- | --- |

K.

ker se možnosti zdravstvenega varstva za nezakonite priseljence v državah članicah močno razlikujejo, prav tako kot zahteve, ki jih slednje med drugim postavljajo ponudnikom zdravstvenih storitev v zvezi s prijavljanjem priseljencev brez dokumentov;

| L. | ker so ženske brez veljavnih dokumentov zaradi nujno potrebnega zdravstvenega varstva vse življenje izpostavljene nesorazmernemu tveganju, da bodo morale plačevati zelo visoke račune za bolnišnično oskrbo v državah, kjer niso upravičene do subvencionirane nege; ker številne ženske brez veljavnih dokumentov zaradi strahu pred takimi računi rodijo doma brez zdravniške pomoči; |
| --- | --- |

L.

ker so ženske brez veljavnih dokumentov zaradi nujno potrebnega zdravstvenega varstva vse življenje izpostavljene nesorazmernemu tveganju, da bodo morale plačevati zelo visoke račune za bolnišnično oskrbo v državah, kjer niso upravičene do subvencionirane nege; ker številne ženske brez veljavnih dokumentov zaradi strahu pred takimi računi rodijo doma brez zdravniške pomoči;

| M. | ker je dostop do najosnovnejšega zdravstvenega varstva, kot je nujna medicinska pomoč, za priseljence brez dokumentov zelo omejen, če ne celo nemogoč, ker se morajo identificirati, ker je zdravljene zelo drago in ker se bojijo, da jih bodo odkrili in prijavili oblastem; ker so priseljenke brez dokumentov še posebej ogrožene, saj niso deležne posebne nege za ženske, na primer pred porodom, med njim in po njem; ker nekateri priseljenci brez dokumentov sploh niso seznanjeni s pravicami do zdravstvenega varstva, ki jih imajo v ciljni državi; |
| --- | --- |

M.

ker je dostop do najosnovnejšega zdravstvenega varstva, kot je nujna medicinska pomoč, za priseljence brez dokumentov zelo omejen, če ne celo nemogoč, ker se morajo identificirati, ker je zdravljene zelo drago in ker se bojijo, da jih bodo odkrili in prijavili oblastem; ker so priseljenke brez dokumentov še posebej ogrožene, saj niso deležne posebne nege za ženske, na primer pred porodom, med njim in po njem; ker nekateri priseljenci brez dokumentov sploh niso seznanjeni s pravicami do zdravstvenega varstva, ki jih imajo v ciljni državi;

| N. | ker priseljenke brez dokumentov zaradi bojazni, da jih bodo odkrili in prijavili oblastem, ne poiščejo pomoči, če postanejo žrtve zlorabe, niti pri nevladnih organizacijah, specializiranih na pravne nasvete za priseljence, ne; ker je zato tem priseljenkam dejansko onemogočeno, da bi se seznanile s svojimi pravicami in da bi jim bile zagotovljene; ker imajo organizacije civilne družbe iz istega razloga težave pri nudenju pomoči in podpore; |
| --- | --- |

N.

ker priseljenke brez dokumentov zaradi bojazni, da jih bodo odkrili in prijavili oblastem, ne poiščejo pomoči, če postanejo žrtve zlorabe, niti pri nevladnih organizacijah, specializiranih na pravne nasvete za priseljence, ne; ker je zato tem priseljenkam dejansko onemogočeno, da bi se seznanile s svojimi pravicami in da bi jim bile zagotovljene; ker imajo organizacije civilne družbe iz istega razloga težave pri nudenju pomoči in podpore;

| O. | ker prostitucija in spolna industrija v Evropi v veliki meri izkoriščata ranljivost priseljenih žensk in deklet in ker številne prostitutke nimajo veljavnih dokumentov, kar še prispeva k obstoječim zlorabam in ranljivosti v tem sektorju; |
| --- | --- |

O.

ker prostitucija in spolna industrija v Evropi v veliki meri izkoriščata ranljivost priseljenih žensk in deklet in ker številne prostitutke nimajo veljavnih dokumentov, kar še prispeva k obstoječim zlorabam in ranljivosti v tem sektorju;

| P. | ker priseljenski otroci, tudi dekleta, iz družin, ki nimajo dokumentov, ne morejo hoditi v šolo, saj se bojijo, da bodo odkriti, in ne morejo pridobiti uradnih dokumentov za vpis; ker je mladostnicam brez dokumentov dostop do višje/terciarne izobrazbe in usposabljanja zelo otežen; |
| --- | --- |

P.

ker priseljenski otroci, tudi dekleta, iz družin, ki nimajo dokumentov, ne morejo hoditi v šolo, saj se bojijo, da bodo odkriti, in ne morejo pridobiti uradnih dokumentov za vpis; ker je mladostnicam brez dokumentov dostop do višje/terciarne izobrazbe in usposabljanja zelo otežen;

| Q. | ker večje povpraševanje po gospodinjskih pomočnicah in negovalkah privlači veliko število priseljenk, od katerih mnogi nimajo ustreznih dokumentov; ker so priseljenke brez dokumentov, ki delajo v teh sektorjih, najbolj izpostavljene slabemu plačilu, duševnim zlorabam, neizplačevanju osebnih dohodkov, zasegu potnih listov in včasih celo fizičnim zlorabam s strani delodajalcev; ker je zelo malo verjetno, da bodo priseljenke brez dokumentov zaradi teh zlorab sprožile sodni postopek; |
| --- | --- |

Q.

ker večje povpraševanje po gospodinjskih pomočnicah in negovalkah privlači veliko število priseljenk, od katerih mnogi nimajo ustreznih dokumentov; ker so priseljenke brez dokumentov, ki delajo v teh sektorjih, najbolj izpostavljene slabemu plačilu, duševnim zlorabam, neizplačevanju osebnih dohodkov, zasegu potnih listov in včasih celo fizičnim zlorabam s strani delodajalcev; ker je zelo malo verjetno, da bodo priseljenke brez dokumentov zaradi teh zlorab sprožile sodni postopek;

| R. | ker priseljenke brez veljavnih dokumentov zaradi svoje ekonomske in družbene izolacije, nepoznavanja svojih osnovnih pravic in strahu pred izgonom zelo težko zahtevajo poštene delovne pogoje in plače; |
| --- | --- |

R.

ker priseljenke brez veljavnih dokumentov zaradi svoje ekonomske in družbene izolacije, nepoznavanja svojih osnovnih pravic in strahu pred izgonom zelo težko zahtevajo poštene delovne pogoje in plače;

| S. | ker so priseljenci brez dokumentov v položaju pravne negotovosti (9); |
| --- | --- |

S.

ker so priseljenci brez dokumentov v položaju pravne negotovosti (9);

| T. | ker so priseljenke brez dokumentov ob aretaciji in v centrih za pridržanje še posebej izpostavljene telesnim, duševnim in spolnim zlorabam; |
| --- | --- |

T.

ker so priseljenke brez dokumentov ob aretaciji in v centrih za pridržanje še posebej izpostavljene telesnim, duševnim in spolnim zlorabam;

Priporočila

| 1. | spominja, da mednarodne organizacije, kot je parlamentarna skupščina Sveta Evrope, stalno opozarjajo, da je treba zaščititi temeljne pravice priseljencev brez dokumentov, to pa zahtevajo tudi mednarodni instrumenti ZN o človekovih pravicah in pravo EU; se v zvezi s tem sklicuje na Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima, ki prepoveduje diskriminacijo na osnovi spolne usmerjenosti, spolne identitete, statusa priseljenca ali begunca oziroma katerega koli drugega statusa; |
| --- | --- |

1.

spominja, da mednarodne organizacije, kot je parlamentarna skupščina Sveta Evrope, stalno opozarjajo, da je treba zaščititi temeljne pravice priseljencev brez dokumentov, to pa zahtevajo tudi mednarodni instrumenti ZN o človekovih pravicah in pravo EU; se v zvezi s tem sklicuje na Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima, ki prepoveduje diskriminacijo na osnovi spolne usmerjenosti, spolne identitete, statusa priseljenca ali begunca oziroma katerega koli drugega statusa;

| 2. | poudarja, da sta politika priseljevanja in upravljanje migracijskih tokov skupna in deljena odgovornost držav članic; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da sta politika priseljevanja in upravljanje migracijskih tokov skupna in deljena odgovornost držav članic;

| 3. | poudarja, da so priseljenke brez dokumentov, ki so lezbijke, biseksualke ali transseksualke, žrtve dvojne diskriminacije, njihov že tako izpostavljeni položaj pa je zato, ker so tujke brez dokumentov, še toliko bolj zapleten; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so priseljenke brez dokumentov, ki so lezbijke, biseksualke ali transseksualke, žrtve dvojne diskriminacije, njihov že tako izpostavljeni položaj pa je zato, ker so tujke brez dokumentov, še toliko bolj zapleten;

| 4. | poudarja, da je priseljevanje zelo aktualen problem in da je potreben skupni pravni okvir za politike priseljevanja, da se zaščitijo priseljenci in morebitne žrtve, zlasti ženske in otroci, ki so izpostavljeni različnim oblikam organiziranega kriminala v okviru priseljevanja in trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je priseljevanje zelo aktualen problem in da je potreben skupni pravni okvir za politike priseljevanja, da se zaščitijo priseljenci in morebitne žrtve, zlasti ženske in otroci, ki so izpostavljeni različnim oblikam organiziranega kriminala v okviru priseljevanja in trgovine z ljudmi;

| 5. | obsoja, da je veliko migrantk v svojih državah izvora zavedenih z obljubami o pogodbah o zaposlitvi v razvitih državah, pri čemer so nekatere celo ugrabljene z namenom spolnega izkoriščanja v okviru organiziranega kriminala in mrež trgovine z ljudmi; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za preprečevanje teh zlorab in nečloveških praks; |
| --- | --- |

5.

obsoja, da je veliko migrantk v svojih državah izvora zavedenih z obljubami o pogodbah o zaposlitvi v razvitih državah, pri čemer so nekatere celo ugrabljene z namenom spolnega izkoriščanja v okviru organiziranega kriminala in mrež trgovine z ljudmi; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za preprečevanje teh zlorab in nečloveških praks;

| 6. | spodbuja države članice, naj direktivo o pomoči pri vstopu izvajajo tako, da priseljencem brez dokumentov ne bo preprečevala najema stanovanja na prostem trgu, da bi tako omejile tveganje izkoriščanja in zlorab; |
| --- | --- |

6.

spodbuja države članice, naj direktivo o pomoči pri vstopu izvajajo tako, da priseljencem brez dokumentov ne bo preprečevala najema stanovanja na prostem trgu, da bi tako omejile tveganje izkoriščanja in zlorab;

| 7. | opozarja na člen 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki govori o telesni nedotakljivosti posameznika, zato spodbuja države članice, naj od najbolj ogroženih priseljencev brez dokumentov ne zahtevajo dokumentov za vstop v državna zatočišča in naj še zlasti upoštevajo posebne potrebe nosečnic, mater z majhnimi otroki in žensk, ki skrbijo za druge; |
| --- | --- |

7.

opozarja na člen 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki govori o telesni nedotakljivosti posameznika, zato spodbuja države članice, naj od najbolj ogroženih priseljencev brez dokumentov ne zahtevajo dokumentov za vstop v državna zatočišča in naj še zlasti upoštevajo posebne potrebe nosečnic, mater z majhnimi otroki in žensk, ki skrbijo za druge;

| 8. | vztraja, da je treba upoštevati izjemno ranljivost oseb s posebnimi potrebami, kot so otroci in najstniki, starejši, invalidi, nepismeni, pripadniki manjšin, priseljenci, ki so v matičnih državah preganjani zaradi svojih prepričanj, spolne usmerjenosti, telesnih značilnosti itd., ter žensk, ki so žrtve spolnega nasilja; |
| --- | --- |

8.

vztraja, da je treba upoštevati izjemno ranljivost oseb s posebnimi potrebami, kot so otroci in najstniki, starejši, invalidi, nepismeni, pripadniki manjšin, priseljenci, ki so v matičnih državah preganjani zaradi svojih prepričanj, spolne usmerjenosti, telesnih značilnosti itd., ter žensk, ki so žrtve spolnega nasilja;

| 9. | poudarja, da je pravica do zdravja temeljna človekova pravica in zato spodbuja države članice, naj zdravstveno politiko ločijo od nadzora priseljevanja in naj posledično od zdravstvenih delavcev ne zahtevajo, da priseljence brez dokumentov prijavijo; poleg tega spodbuja države članice, naj zagotovijo ustrezno oskrbo in pomoč, ki bo prilagojena potrebam glede na spol; jih nadalje spodbuja, naj zagotovijo posebno usposabljanje o vprašanjih spola za uradnike, ki imajo opravka s priseljenkami brez dokumentov, in naj ne zahtevajo, da šole prijavijo otroke priseljencev brez dokumentov; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je pravica do zdravja temeljna človekova pravica in zato spodbuja države članice, naj zdravstveno politiko ločijo od nadzora priseljevanja in naj posledično od zdravstvenih delavcev ne zahtevajo, da priseljence brez dokumentov prijavijo; poleg tega spodbuja države članice, naj zagotovijo ustrezno oskrbo in pomoč, ki bo prilagojena potrebam glede na spol; jih nadalje spodbuja, naj zagotovijo posebno usposabljanje o vprašanjih spola za uradnike, ki imajo opravka s priseljenkami brez dokumentov, in naj ne zahtevajo, da šole prijavijo otroke priseljencev brez dokumentov;

| 10. | spodbuja države članice, naj ženskam brez dokumentov zagotovijo ustrezno psihološko, zdravstveno in pravno podporo; |
| --- | --- |

10.

spodbuja države članice, naj ženskam brez dokumentov zagotovijo ustrezno psihološko, zdravstveno in pravno podporo;

| 11. | opozarja, da pravice iz direktive o žrtvah niso pogojene s statusom rezidenta žrtve (10); odločno spodbuja države članice, naj zato pregon nasilja nad priseljenkami brez dokumentov ločijo od nadzora nad priseljevanjem, da bodo lahko žrtve brez strahu prijavile kazniva dejanja; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da pravice iz direktive o žrtvah niso pogojene s statusom rezidenta žrtve (10); odločno spodbuja države članice, naj zato pregon nasilja nad priseljenkami brez dokumentov ločijo od nadzora nad priseljevanjem, da bodo lahko žrtve brez strahu prijavile kazniva dejanja;

| 12. | obsoja vse oblike nasilja, trgovine z ljudmi, zlorab in diskriminacije žensk brez dokumentov; poudarja, da je treba ženskam v takem položaju zagotoviti dostop do ustrezne pomoči, ne da bi jih moralo biti strah, da bodo zaradi tega izseljene; |
| --- | --- |

12.

obsoja vse oblike nasilja, trgovine z ljudmi, zlorab in diskriminacije žensk brez dokumentov; poudarja, da je treba ženskam v takem položaju zagotoviti dostop do ustrezne pomoči, ne da bi jih moralo biti strah, da bodo zaradi tega izseljene;

| 13. | poziva k izvajanju Konvencije št. 29 Mednarodne organizacije dela o prisilnem delu; poziva, naj se upošteva poseben položaj žensk, ki prisilno delajo, kar ne vključuje samo prisilne prostitucije, ampak vsa neprostovoljna dela, tudi gospodinjska, in naj se zaščitijo zadevne priseljenke brez dokumentov; |
| --- | --- |

13.

poziva k izvajanju Konvencije št. 29 Mednarodne organizacije dela o prisilnem delu; poziva, naj se upošteva poseben položaj žensk, ki prisilno delajo, kar ne vključuje samo prisilne prostitucije, ampak vsa neprostovoljna dela, tudi gospodinjska, in naj se zaščitijo zadevne priseljenke brez dokumentov;

| 14. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi preprečile širjenje prostitucije in prisilnega dela med priseljenkami; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi preprečile širjenje prostitucije in prisilnega dela med priseljenkami;

| 15. | poziva države članice, naj poskrbijo za pravilno izvajanje varovala iz člena 6 direktive o sankcijah zoper delodajalce, ki od njih zahteva, da uvedejo mehanizme, prek katerih bodo lahko priseljenci brez dokumentov od delodajalca terjali neizplačano plačo; poziva države članice, nevladne organizacije in vse druge organizacije civilne družbe, ki delajo s priseljenci brez dokumentov, naj slednje obveščajo o tej pravici; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj poskrbijo za pravilno izvajanje varovala iz člena 6 direktive o sankcijah zoper delodajalce, ki od njih zahteva, da uvedejo mehanizme, prek katerih bodo lahko priseljenci brez dokumentov od delodajalca terjali neizplačano plačo; poziva države članice, nevladne organizacije in vse druge organizacije civilne družbe, ki delajo s priseljenci brez dokumentov, naj slednje obveščajo o tej pravici;

| 16. | poziva države članice, naj odpravijo diskriminatorne prakse, se borijo proti delu na črno in izkoriščanju delavcev, med drugim z delovnimi inšpekcijami, in omogočijo dostop do osnovnih zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj odpravijo diskriminatorne prakse, se borijo proti delu na črno in izkoriščanju delavcev, med drugim z delovnimi inšpekcijami, in omogočijo dostop do osnovnih zdravstvenih storitev;

| 17. | poziva države članice, naj uvedejo primerno usposabljanje za policijo in druge državne službe, ki utegnejo imeti opravka s priseljenkami brez dokumentov, o nasilju na podlagi spola in spolnem izkoriščanju, katerih žrtve so lahko te ženske; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj uvedejo primerno usposabljanje za policijo in druge državne službe, ki utegnejo imeti opravka s priseljenkami brez dokumentov, o nasilju na podlagi spola in spolnem izkoriščanju, katerih žrtve so lahko te ženske;

| 18. | toplo priporoča, naj Komisija med naslednjim pregledom direktive o sankcijah zoper delodajalce omogoči mehanizem, prek katerega bodo lahko nezakoniti priseljenci vlagali anonimne, vendar uradne pritožbe proti delodajalcem, ki jih zlorabljajo; |
| --- | --- |

18.

toplo priporoča, naj Komisija med naslednjim pregledom direktive o sankcijah zoper delodajalce omogoči mehanizem, prek katerega bodo lahko nezakoniti priseljenci vlagali anonimne, vendar uradne pritožbe proti delodajalcem, ki jih zlorabljajo;

| 19. | poziva vse države članice, naj ratificirajo Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Carigrajsko konvencijo) ter ustrezno izvajajo njene določbe, zlasti člen 59, ki jasno določa, da morajo pogodbenice sprejeti potrebne ukrepe za ustavitev postopka izgona in/ali izdajo samostojnega dovoljenja za prebivanje razvezanim priseljenkam, katerih status rezidenta je bil odvisen od soproga; |
| --- | --- |

19.

poziva vse države članice, naj ratificirajo Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Carigrajsko konvencijo) ter ustrezno izvajajo njene določbe, zlasti člen 59, ki jasno določa, da morajo pogodbenice sprejeti potrebne ukrepe za ustavitev postopka izgona in/ali izdajo samostojnega dovoljenja za prebivanje razvezanim priseljenkam, katerih status rezidenta je bil odvisen od soproga;

| 20. | državam članicam priporoča, naj poiščejo načine, kako priznati vrednost dela žensk, ki opravljajo koristno delo in prispevajo k delovanju družbe gostiteljice; |
| --- | --- |

20.

državam članicam priporoča, naj poiščejo načine, kako priznati vrednost dela žensk, ki opravljajo koristno delo in prispevajo k delovanju družbe gostiteljice;

| 21. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vse priseljenke, tudi tiste brez dokumentov, ki so bile žrtve zlorabe ali nasilja na podlagi spola, vključno s priseljenkami, ki jih izkorišča spolna industrija, deležne zaščite in pomoči, ter naj upoštevajo posebne razloga za odobritev azila ali dovoljenja za prebivanje iz humanitarnih razlogov; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vse priseljenke, tudi tiste brez dokumentov, ki so bile žrtve zlorabe ali nasilja na podlagi spola, vključno s priseljenkami, ki jih izkorišča spolna industrija, deležne zaščite in pomoči, ter naj upoštevajo posebne razloga za odobritev azila ali dovoljenja za prebivanje iz humanitarnih razlogov;

| 22. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo direktivo o vračanju in izdajajo potrdila o odložitvi izgona, kot predpisuje direktiva, da bodo preprečile pravno negotovost; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj v celoti izvajajo direktivo o vračanju in izdajajo potrdila o odložitvi izgona, kot predpisuje direktiva, da bodo preprečile pravno negotovost;

| 23. | opozarja na pomen zbiranja podatkov o posebnih izkušnjah priseljenk brez dokumentov in odločno poudarja, da so potrebni zanesljivi, točni, pravočasni in primerljivi podatki o ranljivosti teh priseljenk zaradi njihovega spola in o njihovem pomanjkljivem dostopu do pravnega varstva in storitev v EU, saj bodo v pomoč pri razvoju in vodenju skladnih javnih politik; |
| --- | --- |

23.

opozarja na pomen zbiranja podatkov o posebnih izkušnjah priseljenk brez dokumentov in odločno poudarja, da so potrebni zanesljivi, točni, pravočasni in primerljivi podatki o ranljivosti teh priseljenk zaradi njihovega spola in o njihovem pomanjkljivem dostopu do pravnega varstva in storitev v EU, saj bodo v pomoč pri razvoju in vodenju skladnih javnih politik;

| 24. | poziva Komisijo, naj direktivo o vračanju oceni in spremeni tako, da bo izboljšala varstvo temeljnih pravic pridržanih priseljencev; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj direktivo o vračanju oceni in spremeni tako, da bo izboljšala varstvo temeljnih pravic pridržanih priseljencev;

| 25. | poudarja, da vidiki odkrivanja v okviru priseljenske politike nikoli ne smejo ogrožati človekovega dostojanstva in temeljnih pravic ali žensk izpostaviti povečanemu tveganju nasilja in zlorab; zato poziva Komisijo, naj spremeni direktivo o vračanju, da bi zagotovila spoštovanje človekovih pravic nezakonitih priseljencev, zlasti nosečnic in otrok; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da vidiki odkrivanja v okviru priseljenske politike nikoli ne smejo ogrožati človekovega dostojanstva in temeljnih pravic ali žensk izpostaviti povečanemu tveganju nasilja in zlorab; zato poziva Komisijo, naj spremeni direktivo o vračanju, da bi zagotovila spoštovanje človekovih pravic nezakonitih priseljencev, zlasti nosečnic in otrok;

| 26. | opominja, da direktiva o vračanju države članice obvezuje, da z državljani tretjih držav v centrih za pridržanje ravnajo „humano in dostojanstveno“ in ob tem v celoti spoštujejo njihove temeljne človekove pravice; obžaluje poročila o nasilju nad ženskami v centrih za pridržanje; zato poziva države članice, naj raziščejo vse navedbe o telesnem nasilju nad pridržanimi; |
| --- | --- |

26.

opominja, da direktiva o vračanju države članice obvezuje, da z državljani tretjih držav v centrih za pridržanje ravnajo „humano in dostojanstveno“ in ob tem v celoti spoštujejo njihove temeljne človekove pravice; obžaluje poročila o nasilju nad ženskami v centrih za pridržanje; zato poziva države članice, naj raziščejo vse navedbe o telesnem nasilju nad pridržanimi;

| 27. | poziva države članice, naj upoštevajo morebitna znamenja, da so priseljenke brez dokumentov izpostavljene prisili ali nehumanemu ravnanju; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj upoštevajo morebitna znamenja, da so priseljenke brez dokumentov izpostavljene prisili ali nehumanemu ravnanju;

| 28. | poziva države članice, naj pri reševanju tega vprašanja tesneje sodelujejo z nevladnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe, da bi poiskale alternativno možnost za centre za pridržanje, in naj si prizadevajo za to, da priseljenk brez dokumentov ne bo treba biti strah stikov z ljudmi, ki naj bi jim pomagali; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj pri reševanju tega vprašanja tesneje sodelujejo z nevladnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe, da bi poiskale alternativno možnost za centre za pridržanje, in naj si prizadevajo za to, da priseljenk brez dokumentov ne bo treba biti strah stikov z ljudmi, ki naj bi jim pomagali;

| 29. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo standardi, ki jih uvaja Konvencija ZN o otrokovih pravicah, vedno v središču vseh ukrepov v zvezi s pravicami otrok in zato poziva države članice, naj v celoti in čim prej opustijo pridržanje otrok na podlagi njihovega statusa priseljenca, zaščitijo otroke pred zlorabami v okviru priseljenskih politik in postopkov ter uvedejo alternativne možnosti namesto pridržanja, da bodo otroci lahko ostali z družinskimi člani in/ali skrbniki; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo standardi, ki jih uvaja Konvencija ZN o otrokovih pravicah, vedno v središču vseh ukrepov v zvezi s pravicami otrok in zato poziva države članice, naj v celoti in čim prej opustijo pridržanje otrok na podlagi njihovega statusa priseljenca, zaščitijo otroke pred zlorabami v okviru priseljenskih politik in postopkov ter uvedejo alternativne možnosti namesto pridržanja, da bodo otroci lahko ostali z družinskimi člani in/ali skrbniki;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj prek bolj okrepljenih in celostnih raziskav odpravijo pomanjkljivosti v zvezi z zanesljivimi podatki in informacijami o številu oseb brez dokumentov v Evropi in o razmerah, v katerih živijo, naj pozornost Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) usmerijo na položaj žensk brez dokumentov in naj ženske iz te kategorije bolj upoštevajo pri uresničevanju ciljev vključevanja iz strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj prek bolj okrepljenih in celostnih raziskav odpravijo pomanjkljivosti v zvezi z zanesljivimi podatki in informacijami o številu oseb brez dokumentov v Evropi in o razmerah, v katerih živijo, naj pozornost Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) usmerijo na položaj žensk brez dokumentov in naj ženske iz te kategorije bolj upoštevajo pri uresničevanju ciljev vključevanja iz strategije Evropa 2020;

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo kampanje ozaveščanja po vsej EU, da bi priseljenke brez dokumentov poučile o njihovih pravicah; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo kampanje ozaveščanja po vsej EU, da bi priseljenke brez dokumentov poučile o njihovih pravicah;

| 32. | v zvezi s tem poziva, naj se z nudenjem razvojne pomoči državam izvora povečajo prizadevanja za preprečevanje priseljevanja, pozornost pa naj bo usmerjena v izobraževanje in pravice žensk; |
| --- | --- |

32.

v zvezi s tem poziva, naj se z nudenjem razvojne pomoči državam izvora povečajo prizadevanja za preprečevanje priseljevanja, pozornost pa naj bo usmerjena v izobraževanje in pravice žensk;

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dovolj ženskega kontaktnega osebja, poklicnih zdravstvenih delavk, uradnic, izvedenk in drugega osebja; poziva k takim ukrepom zaradi spoštovanja drugih ver in kultur ter potrebe po zaščiti pred diskriminacijo; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dovolj ženskega kontaktnega osebja, poklicnih zdravstvenih delavk, uradnic, izvedenk in drugega osebja; poziva k takim ukrepom zaradi spoštovanja drugih ver in kultur ter potrebe po zaščiti pred diskriminacijo;

o

o o

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

34.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(2)  UL L 328, 5.12.2002, str. 17.

(3)  UL L 168, 30.6.2009, str. 24.

(4)  UL L 348, 24.12.2008, str. 98.

(5)  UL L 261, 6.8.2004, str. 19.

(6)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 25.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0328.

(8)

Člen 3 Direktive 2008/115/ES.

(9)  Primeri, ko so nezakoniti priseljenci aretirani in jim organi za priseljevanje izdajo odločbo o izgonu, ki je nato odložena, vendar priseljenci nimajo dokumentov, s katerimi bi to dokazali.

(10)  Uvodna izjava 10 Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/59

---

P7_TA(2014)0069

Jeklarska industrija v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o akcijskem načrtu za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi (2013/2177(INI))

(2017/C 093/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 173 iz naslova XVII Pogodbe o delovanju Evropske unije (prejšnji člen 157 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti), ki zajema industrijsko politiko EU in se med drugim nanaša na konkurenčnost industrije Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 173 iz naslova XVII Pogodbe o delovanju Evropske unije (prejšnji člen 157 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti), ki zajema industrijsko politiko EU in se med drugim nanaša na konkurenčnost industrije Unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. junija 2013 o akcijskem načrtu za jeklo z naslovom „Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi“ (COM(2013)0407), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. junija 2013 o akcijskem načrtu za jeklo z naslovom „Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi“ (COM(2013)0407),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 10. junija 2013 z naslovom „Assessment of cumulative cost impact for the steel industry“ (Ocena učinka stroškov za jeklarsko industrijo) (1), ki ga je po naročilu Komisije pripravil Center za evropske politične študije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 10. junija 2013 z naslovom „Assessment of cumulative cost impact for the steel industry“ (Ocena učinka stroškov za jeklarsko industrijo) (1), ki ga je po naročilu Komisije pripravil Center za evropske politične študije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o regionalnih strategijah za industrijska območja v Evropski uniji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o regionalnih strategijah za industrijska območja v Evropski uniji (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom „Zelena knjiga – Okvir podnebne in energetske politike do 2030“ (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom „Zelena knjiga – Okvir podnebne in energetske politike do 2030“ (COM(2013)0169),

| — | ob upoštevanju priporočil okrogle mize na visoki ravni o prihodnosti evropske jeklarske industrije (3) z dne 12. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil okrogle mize na visoki ravni o prihodnosti evropske jeklarske industrije (3) z dne 12. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju svoje razprave z dne 4. februarja 2013, ki je sledila izjavi Komisije o oživitvi evropske industrije zaradi trenutnih težav (2013/2538(RSP)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje razprave z dne 4. februarja 2013, ki je sledila izjavi Komisije o oživitvi evropske industrije zaradi trenutnih težav (2013/2538(RSP)),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2012 o jeklarski industriji EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2012 o jeklarski industriji EU (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva – Posodobitev sporočila o industrijski politiki“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva – Posodobitev sporočila o industrijski politiki“ (COM(2012)0582),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o „Aktu za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o „Aktu za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast“ (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. maja 2012 z naslovom „Ukrepi za stabilnost, rast in delovna mesta“ (COM(2012)0299), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. maja 2012 z naslovom „Ukrepi za stabilnost, rast in delovna mesta“ (COM(2012)0299),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2011 z naslovom „Industrijska politika: krepitev konkurenčnosti“ (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2011 z naslovom „Industrijska politika: krepitev konkurenčnosti“ (COM(2011)0642),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2010 o vlaganju v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika (načrt SET) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2010 o vlaganju v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika (načrt SET) (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. februarja 2012 z naslovom „Zagotavljanje surovin za blagostanje Evrope v prihodnosti – predlog za evropsko partnerstvo za inovacije glede surovin“ (COM(2012)0082), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. februarja 2012 z naslovom „Zagotavljanje surovin za blagostanje Evrope v prihodnosti – predlog za evropsko partnerstvo za inovacije glede surovin“ (COM(2012)0082),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 13. decembra 2011 z naslovom „Časovni načrt za materiale, ki omogočajo energetske tehnologije z nizkimi emisijami ogljika“ (SEC(2011)1609), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 13. decembra 2011 z naslovom „Časovni načrt za materiale, ki omogočajo energetske tehnologije z nizkimi emisijami ogljika“ (SEC(2011)1609),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2013 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2013 (8),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. novembra 2013 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. novembra 2013 (9),

| — | ob upoštevanju študije Eurofounda o evropskih organizacijah socialnih partnerjev: jeklarska industrija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Eurofounda o evropskih organizacijah socialnih partnerjev: jeklarska industrija,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0028/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0028/2014),

| A. | ker evropski sektor premoga in jekla od izteka Pogodbe o ESPJ urejajo določbe Pogodbe o EU; |
| --- | --- |

A.

ker evropski sektor premoga in jekla od izteka Pogodbe o ESPJ urejajo določbe Pogodbe o EU;

| B. | ker ima evropski sektor premoga in jekla pomembno zgodovinsko vlogo za evropsko integracijo in predstavlja osnovo industrijske dodane vrednosti v Evropi; |
| --- | --- |

B.

ker ima evropski sektor premoga in jekla pomembno zgodovinsko vlogo za evropsko integracijo in predstavlja osnovo industrijske dodane vrednosti v Evropi;

| C. | ker je evropska jeklarska industrija drugi največji proizvajalec jekla na svetu in je strateškega pomena za številne druge večje evropske industrijske sektorje, kot so kopenski in pomorski promet, gradbeništvo, strojništvo, gospodinjski aparati, energetika in obramba; |
| --- | --- |

C.

ker je evropska jeklarska industrija drugi največji proizvajalec jekla na svetu in je strateškega pomena za številne druge večje evropske industrijske sektorje, kot so kopenski in pomorski promet, gradbeništvo, strojništvo, gospodinjski aparati, energetika in obramba;

| D. | ker se je delež EU v svetovni proizvodnji jekla v zadnjih desetih letih prepolovil, skoraj 50 % svetovne proizvodnje pa zdaj pripada Kitajski; |
| --- | --- |

D.

ker se je delež EU v svetovni proizvodnji jekla v zadnjih desetih letih prepolovil, skoraj 50 % svetovne proizvodnje pa zdaj pripada Kitajski;

| E. | ker je pričakovati, da se bo svetovno povpraševanje po jeklu dolgoročno povečalo in bo jeklo ostalo ključni material za evropske industrijske vrednostne verige, zaradi česar je v interesu Evropske unije, da ohrani domačo proizvodnjo; |
| --- | --- |

E.

ker je pričakovati, da se bo svetovno povpraševanje po jeklu dolgoročno povečalo in bo jeklo ostalo ključni material za evropske industrijske vrednostne verige, zaradi česar je v interesu Evropske unije, da ohrani domačo proizvodnjo;

| F. | ker bi morala Evropska unija spodbujati politiko razvoja industrijske proizvodnje v vseh državah članicah, da bi ohranila delovna mesta v EU in zagotovila dvig deleža industrije z zdajšnjih 15,2 odstotka BDP na vsaj 20 % do leta 2020; |
| --- | --- |

F.

ker bi morala Evropska unija spodbujati politiko razvoja industrijske proizvodnje v vseh državah članicah, da bi ohranila delovna mesta v EU in zagotovila dvig deleža industrije z zdajšnjih 15,2 odstotka BDP na vsaj 20 % do leta 2020;

| G. | ker jeklarska industrija zagotavlja veliko delovnih mest v EU, saj je v njej neposredno zaposlenih 350 tisoč ljudi in še več milijonov v povezanih industrijskih sektorjih, vključno z dobavno verigo na področju reciklaže; ker imajo vsi načini prestrukturiranja velike posledice za zadevno zemljepisno območje; |
| --- | --- |

G.

ker jeklarska industrija zagotavlja veliko delovnih mest v EU, saj je v njej neposredno zaposlenih 350 tisoč ljudi in še več milijonov v povezanih industrijskih sektorjih, vključno z dobavno verigo na področju reciklaže; ker imajo vsi načini prestrukturiranja velike posledice za zadevno zemljepisno območje;

| H. | ker so odnosi med delodajalci in delojemalci v jeklarski industriji v primerjavi z drugimi sektorji dobro organizirani; ker se to kaže v visoki stopnji sindikalne organiziranosti, velikem vplivu organizacij delodajalcev, ki so tudi zelo številne, in razširjene uporabe kolektivnih pogajanj; ker se to kaže na evropski ravni, saj je jeklarska industrija vodilna pri razvoju odnosov med socialnimi partnerji (10); |
| --- | --- |

H.

ker so odnosi med delodajalci in delojemalci v jeklarski industriji v primerjavi z drugimi sektorji dobro organizirani; ker se to kaže v visoki stopnji sindikalne organiziranosti, velikem vplivu organizacij delodajalcev, ki so tudi zelo številne, in razširjene uporabe kolektivnih pogajanj; ker se to kaže na evropski ravni, saj je jeklarska industrija vodilna pri razvoju odnosov med socialnimi partnerji (10);

| I. | ker je svetovna konkurenčnost evropske jeklarske industrije – kljub njenim prizadevanjem na področju raziskav in razvoja ter naložbam za zmanjšanje vpliva na okolje in učinkovito rabo virov – ogrožena zaradi posledic različnih dejavnikov:






  — | zaradi finančne in gospodarske krize in strukturnih sprememb v nekaterih sektorjih, ki uporabljajo jeklo, je povpraševanje po jeklu močno upadlo; |
| --- | --- | --- |

I.

ker je svetovna konkurenčnost evropske jeklarske industrije – kljub njenim prizadevanjem na področju raziskav in razvoja ter naložbam za zmanjšanje vpliva na okolje in učinkovito rabo virov – ogrožena zaradi posledic različnih dejavnikov:

—

zaradi finančne in gospodarske krize in strukturnih sprememb v nekaterih sektorjih, ki uporabljajo jeklo, je povpraševanje po jeklu močno upadlo;

| — | stroški poslovanja so veliko večji kot pri tekmecih; |
| --- | --- |

—

stroški poslovanja so veliko večji kot pri tekmecih;

| — | konkurenca iz tretjih držav, kjer podjetja ne spoštujejo tako strogih regulativnih standardov kot v EU, je huda; |
| --- | --- |

—

konkurenca iz tretjih držav, kjer podjetja ne spoštujejo tako strogih regulativnih standardov kot v EU, je huda;

| J. | ker rezultati kumulativne ocene stroškov kažejo, da spoštovanje predpisov EU pogojuje pomemben del stopnje dobička evropskih jeklarjev; |
| --- | --- |

J.

ker rezultati kumulativne ocene stroškov kažejo, da spoštovanje predpisov EU pogojuje pomemben del stopnje dobička evropskih jeklarjev;

| K. | ker opažamo, da okoljska in energetska politika EU ustvarjata težavno poslovno okolje za železarsko in jeklarsko industrijo, zlasti z zviševanjem cen energije, zaradi česar je proizvodnja EU nekonkurenčna na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

K.

ker opažamo, da okoljska in energetska politika EU ustvarjata težavno poslovno okolje za železarsko in jeklarsko industrijo, zlasti z zviševanjem cen energije, zaradi česar je proizvodnja EU nekonkurenčna na svetovnem trgu;

| L. | ker stroški energije znašajo do 40 % vseh obratovalnih stroškov in ker cene elektrike za končne industrijske potrošnike v EU omejujejo konkurenčnost evropskih družb na globaliziranem trgu; |
| --- | --- |

L.

ker stroški energije znašajo do 40 % vseh obratovalnih stroškov in ker cene elektrike za končne industrijske potrošnike v EU omejujejo konkurenčnost evropskih družb na globaliziranem trgu;

| M. | ker je jeklarska industrija, zlasti proizvodnja posebnih jekel, navzoča po vsem svetu in ker se Evropa sooča s hudo konkurenco iz tretjih držav, ob tem pa so stroški evropske proizvodnje višji zaradi enostranskih stroškov znotraj EU, ki so posledica energetske in podnebne politike EU, zaradi česar so cene plina v EU tri- do štirikrat, cene elektrike pa dvakrat višje kot v ZDA; |
| --- | --- |

M.

ker je jeklarska industrija, zlasti proizvodnja posebnih jekel, navzoča po vsem svetu in ker se Evropa sooča s hudo konkurenco iz tretjih držav, ob tem pa so stroški evropske proizvodnje višji zaradi enostranskih stroškov znotraj EU, ki so posledica energetske in podnebne politike EU, zaradi česar so cene plina v EU tri- do štirikrat, cene elektrike pa dvakrat višje kot v ZDA;

| N. | ker se iz EU izvozi več odpadnega jekla, kot se ga uvozi vanjo, zaradi česar EU izgublja veliko dragocene sekundarne surovine, pogosto v korist proizvodnje jekla v državah, kjer okoljska zakonodaja zaostaja za evropsko; ker je jeklarska industrija EU odvisna od uvoza surovin, za 40 % svetovnih industrijskih surovin pa veljajo izvozne omejitve, pri čemer Evropa izvaža veliko odpadnega jekla, medtem ko veliko držav omejuje njegov izvoz; |
| --- | --- |

N.

ker se iz EU izvozi več odpadnega jekla, kot se ga uvozi vanjo, zaradi česar EU izgublja veliko dragocene sekundarne surovine, pogosto v korist proizvodnje jekla v državah, kjer okoljska zakonodaja zaostaja za evropsko; ker je jeklarska industrija EU odvisna od uvoza surovin, za 40 % svetovnih industrijskih surovin pa veljajo izvozne omejitve, pri čemer Evropa izvaža veliko odpadnega jekla, medtem ko veliko držav omejuje njegov izvoz;

| O. | ker so obeti zaposlovanja v jeklarskem sektorju zelo skrb zbujajoči, saj je v Evropi v zadnjih nekaj letih zaradi krčenja zmogljivosti ali zapiranja obratov delo izgubilo 65 tisoč ljudi; |
| --- | --- |

O.

ker so obeti zaposlovanja v jeklarskem sektorju zelo skrb zbujajoči, saj je v Evropi v zadnjih nekaj letih zaradi krčenja zmogljivosti ali zapiranja obratov delo izgubilo 65 tisoč ljudi;

| P. | ker zdajšnja kriza delavce in regije, ki jih je prizadela, peha v izjemno socialno stisko in bi morale družbe, ki sodelujejo pri prestrukturiranju, ravnati dovolj družbeno odgovorno, saj izkušnje kažejo, da uspešnega prestrukturiranja ni mogoče doseči brez zadostnega socialnega dialoga; |
| --- | --- |

P.

ker zdajšnja kriza delavce in regije, ki jih je prizadela, peha v izjemno socialno stisko in bi morale družbe, ki sodelujejo pri prestrukturiranju, ravnati dovolj družbeno odgovorno, saj izkušnje kažejo, da uspešnega prestrukturiranja ni mogoče doseči brez zadostnega socialnega dialoga;

| Q. | ker je zaradi trenutne krize svetovna proizvodnja jekla prevelika; ker se kljub temu pričakuje, da bo leta 2050 poraba jekla in drugih osnovnih kovin dva- ali trikrat večja, kot je zdaj, zato mora evropska jeklarska industrija preživeti to obdobje suhih krav v prihodnjih letih, izpeljati naložbe in izboljšati svojo konkurenčnost; |
| --- | --- |

Q.

ker je zaradi trenutne krize svetovna proizvodnja jekla prevelika; ker se kljub temu pričakuje, da bo leta 2050 poraba jekla in drugih osnovnih kovin dva- ali trikrat večja, kot je zdaj, zato mora evropska jeklarska industrija preživeti to obdobje suhih krav v prihodnjih letih, izpeljati naložbe in izboljšati svojo konkurenčnost;

| R. | ker mora biti prestrukturiranje, če naj bo ekonomsko uspešno in družbeno odgovorno, del dolgoročne strategije, katere namen je zagotoviti in okrepiti dolgoročno trajnostnost in konkurenčnost družbe; |
| --- | --- |

R.

ker mora biti prestrukturiranje, če naj bo ekonomsko uspešno in družbeno odgovorno, del dolgoročne strategije, katere namen je zagotoviti in okrepiti dolgoročno trajnostnost in konkurenčnost družbe;

| 1. | pozdravlja akcijski načrt Komisije za jeklarsko industrijo v Evropi kot pomemben element preprečevanja selitve proizvodnje jekla iz Evrope; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja akcijski načrt Komisije za jeklarsko industrijo v Evropi kot pomemben element preprečevanja selitve proizvodnje jekla iz Evrope;

| 2. | pozdravlja pristop Komisije, ki nadaljuje dialog med institucijami EU, izvršnimi direktorji v industriji in sindikati v obliki stalne okrogle mize na visoki ravni o jeklu, pa tudi v evropskih sektorskih odborih za socialni dialog; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja pristop Komisije, ki nadaljuje dialog med institucijami EU, izvršnimi direktorji v industriji in sindikati v obliki stalne okrogle mize na visoki ravni o jeklu, pa tudi v evropskih sektorskih odborih za socialni dialog;

| 3. | pozdravlja ustanovitev skupine na visoki ravni za jeklo, čeprav obžaluje dejstvo, da se sestaja preredko, to je le enkrat na leto; meni, da je za regionalne in lokalne organe bistvena dejavna udeležba, saj se tako poenostavi in spodbudi sodelovanje evropskih regij, kjer imajo jeklarske družbe sedež, pri delu skupine na visoki ravni za jeklo, da bi spodbudili sodelovanje ter izmenjavo informacij in najboljših praks med pomembnimi deležniki v državah članicah; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja ustanovitev skupine na visoki ravni za jeklo, čeprav obžaluje dejstvo, da se sestaja preredko, to je le enkrat na leto; meni, da je za regionalne in lokalne organe bistvena dejavna udeležba, saj se tako poenostavi in spodbudi sodelovanje evropskih regij, kjer imajo jeklarske družbe sedež, pri delu skupine na visoki ravni za jeklo, da bi spodbudili sodelovanje ter izmenjavo informacij in najboljših praks med pomembnimi deležniki v državah članicah;

| 4. | poudarja, da obstoječa evropska zakonodaja na področju konkurence in pomoči zagotavlja stabilen okvir za sektor jekla; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja in odločno preganja izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da obstoječa evropska zakonodaja na področju konkurence in pomoči zagotavlja stabilen okvir za sektor jekla; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja in odločno preganja izkrivljanje konkurence;

I.   
  Izboljšanje okvirnih pogojev

I.1.   Povečevanje povpraševanja

| 5. | poudarja, da je trajnostna rast odvisna od močne evropske industrije, zato poziva Komisijo in države članice, naj podprejo strateški razvoj novih glavnih sektorjev, ki uporabljajo jeklo, z ustvarjanjem spodbudnih pogojev za naložbe, med drugim za raziskave in inovacije ter razvijanje znanja in veščin, spodbudami za učinkovite in pravične proizvodne procese (npr. s standardizacijo in politikami javnega naročanja), krepitvijo notranjega trga in pospeševanjem projektov za razvoj evropske infrastrukture v sodelovanju z vsemi pomembnimi sektorji; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je trajnostna rast odvisna od močne evropske industrije, zato poziva Komisijo in države članice, naj podprejo strateški razvoj novih glavnih sektorjev, ki uporabljajo jeklo, z ustvarjanjem spodbudnih pogojev za naložbe, med drugim za raziskave in inovacije ter razvijanje znanja in veščin, spodbudami za učinkovite in pravične proizvodne procese (npr. s standardizacijo in politikami javnega naročanja), krepitvijo notranjega trga in pospeševanjem projektov za razvoj evropske infrastrukture v sodelovanju z vsemi pomembnimi sektorji;

| 6. | meni, da je gradbena industrija z vidika povpraševanja po jeklu ključni sektor, zato bi bilo treba na ravni EU temeljito preučiti načine, kako jo spodbuditi s postopno krepitvijo javnih del, ne le za razvoj prometne in komunikacijske infrastrukture, temveč tudi sektorjev, kot so izobraževanje, kultura in javna uprava ter trajnostna gradnja in energetska učinkovitost; |
| --- | --- |

6.

meni, da je gradbena industrija z vidika povpraševanja po jeklu ključni sektor, zato bi bilo treba na ravni EU temeljito preučiti načine, kako jo spodbuditi s postopno krepitvijo javnih del, ne le za razvoj prometne in komunikacijske infrastrukture, temveč tudi sektorjev, kot so izobraževanje, kultura in javna uprava ter trajnostna gradnja in energetska učinkovitost;

| 7. | poudarja pomen čezatlantskega trgovinskega in naložbenega partnerstva ter priložnosti, ki se ponujajo z njim, kar zadeva krepitev trgovine in povpraševanja v ključnih sektorjih, ki uporabljajo jeklo, zato vztraja, da je treba ta pogajanja izpeljati brez negativnih vplivov na industrijsko konkurenčnost EU v katerem koli od zadevnih sektorjev; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen čezatlantskega trgovinskega in naložbenega partnerstva ter priložnosti, ki se ponujajo z njim, kar zadeva krepitev trgovine in povpraševanja v ključnih sektorjih, ki uporabljajo jeklo, zato vztraja, da je treba ta pogajanja izpeljati brez negativnih vplivov na industrijsko konkurenčnost EU v katerem koli od zadevnih sektorjev;

| 8. | poziva Komisijo, naj vzpostavi instrument za poglobljeno analizo trga jekla, ki bo lahko ponudil natančne podatke o ravnovesju med ponudbo in povpraševanjem po jeklu in recikliranju v Evropi in po svetu ter razlikoval med strukturnimi in cikličnimi komponentami razvoja tega trga; meni, da bi lahko s spremljanjem trga jekla občutno prispevali k preglednosti trga jekla in trga odpadkov ter pridobili dragocene podatke o popravljalnih in proaktivnih ukrepih, ki se jim zaradi ciklične narave jeklarske industrije ni mogoče izogniti; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj vzpostavi instrument za poglobljeno analizo trga jekla, ki bo lahko ponudil natančne podatke o ravnovesju med ponudbo in povpraševanjem po jeklu in recikliranju v Evropi in po svetu ter razlikoval med strukturnimi in cikličnimi komponentami razvoja tega trga; meni, da bi lahko s spremljanjem trga jekla občutno prispevali k preglednosti trga jekla in trga odpadkov ter pridobili dragocene podatke o popravljalnih in proaktivnih ukrepih, ki se jim zaradi ciklične narave jeklarske industrije ni mogoče izogniti;

| 9. | poziva Komisijo, naj ta instrument za analizo trga uporabi za predvidevanje tveganj in preučevanje posledic zapiranja obratov za okrevanje tega sektorja; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj ta instrument za analizo trga uporabi za predvidevanje tveganj in preučevanje posledic zapiranja obratov za okrevanje tega sektorja;

I.2.   Zaposlovanje

| 10. | meni, da bi morali Komisija, države članice, industrija in sindikati združiti moči, da bi v jeklarskem sektorju zadržali in vanj privabili kvalificirane delavce, nadarjene visoko usposobljene znanstvenike in vodilne delavce kot tudi mlade talente prek programov vajeništva ter tako zagotovili dinamično in inovativno delovno silo; opozarja na vlogo regionalnih univerz in industrijskih raziskovalnih institutov, katerih odličnost veliko pripomore k ustvarjanju regionalnih pogojev za konkurenčno jeklarsko industrijo; poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma ukrepajo, da bi se izognile izgubi strokovnega znanja in zmanjšale izgubo delovnih mest; poziva k boljšemu načrtovanju in upravljanju sprememb s pospeševanjem usposabljanja, posodabljanjem veščin in podpiranjem preusposabljanja; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja sistemskih rešitev za menjavo generacij ter pomanjkanja veščin in izgube znanja in kompetenc v prihodnosti ter poudarja, da je treba obdržati delovno silo in veščine, ki so bistvenega pomena za prihodnost; poziva Komisijo, naj prek programov Erasmus za vse in Erasmus za podjetnike spodbuja koalicije sektorskih znanj in spretnosti, ki se bodo na podlagi podatkov o znanju in veščinah ter njihovem razvoju posvetile oblikovanju in izvajanju programov usposabljanja in splošnih metod, med drugim učenju na delovnem mestu; poziva k okrepitvi instrumentov za pomoč delavcem in spodbujanje poklicnega usposabljanja, s čimer bi poenostavili in podprli prerazporeditev zaposlenih v tem sektorju po prestrukturiranju družb; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morali Komisija, države članice, industrija in sindikati združiti moči, da bi v jeklarskem sektorju zadržali in vanj privabili kvalificirane delavce, nadarjene visoko usposobljene znanstvenike in vodilne delavce kot tudi mlade talente prek programov vajeništva ter tako zagotovili dinamično in inovativno delovno silo; opozarja na vlogo regionalnih univerz in industrijskih raziskovalnih institutov, katerih odličnost veliko pripomore k ustvarjanju regionalnih pogojev za konkurenčno jeklarsko industrijo; poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma ukrepajo, da bi se izognile izgubi strokovnega znanja in zmanjšale izgubo delovnih mest; poziva k boljšemu načrtovanju in upravljanju sprememb s pospeševanjem usposabljanja, posodabljanjem veščin in podpiranjem preusposabljanja; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja sistemskih rešitev za menjavo generacij ter pomanjkanja veščin in izgube znanja in kompetenc v prihodnosti ter poudarja, da je treba obdržati delovno silo in veščine, ki so bistvenega pomena za prihodnost; poziva Komisijo, naj prek programov Erasmus za vse in Erasmus za podjetnike spodbuja koalicije sektorskih znanj in spretnosti, ki se bodo na podlagi podatkov o znanju in veščinah ter njihovem razvoju posvetile oblikovanju in izvajanju programov usposabljanja in splošnih metod, med drugim učenju na delovnem mestu; poziva k okrepitvi instrumentov za pomoč delavcem in spodbujanje poklicnega usposabljanja, s čimer bi poenostavili in podprli prerazporeditev zaposlenih v tem sektorju po prestrukturiranju družb;

| 11. | meni, da neobstoj ustrezne industrijske politike evropsko industrijo vodi v izgubo dolgoročne konkurenčnosti zaradi izjemno visokih stroškov energije; ugotavlja, da visoki stroški energije in surovin ne nastajajo le zaradi potrebe po uvozu takih proizvodov iz tretjih držav, temveč tudi zaradi notranjih dejavnikov; se strinja s Komisijo, da je zdajšnje prestrukturiranje jeklarske industrije privedlo do socialnih težav, saj se je zmanjšalo število delovnih mest; |
| --- | --- |

11.

meni, da neobstoj ustrezne industrijske politike evropsko industrijo vodi v izgubo dolgoročne konkurenčnosti zaradi izjemno visokih stroškov energije; ugotavlja, da visoki stroški energije in surovin ne nastajajo le zaradi potrebe po uvozu takih proizvodov iz tretjih držav, temveč tudi zaradi notranjih dejavnikov; se strinja s Komisijo, da je zdajšnje prestrukturiranje jeklarske industrije privedlo do socialnih težav, saj se je zmanjšalo število delovnih mest;

| 12. | poziva, da je treba pri oblikovanju nove evropske strategije za zdravje in varnost pri delu in v smernicah o pokojninah in drugih socialnih prejemkih upoštevati težavnost in stresnost jeklarskega dela za zaposlene in podizvajalce, seveda odvisno od proizvodnega procesa (11); poudarja, da so delavci v jeklarskem sektorju bolj izpostavljeni službeni obremenjenosti, ker se soočajo s fizičnimi tveganji in imajo zaradi svojega dela več težav z zdravjem kot povprečni delavec v EU-28; |
| --- | --- |

12.

poziva, da je treba pri oblikovanju nove evropske strategije za zdravje in varnost pri delu in v smernicah o pokojninah in drugih socialnih prejemkih upoštevati težavnost in stresnost jeklarskega dela za zaposlene in podizvajalce, seveda odvisno od proizvodnega procesa (11); poudarja, da so delavci v jeklarskem sektorju bolj izpostavljeni službeni obremenjenosti, ker se soočajo s fizičnimi tveganji in imajo zaradi svojega dela več težav z zdravjem kot povprečni delavec v EU-28;

| 13. | pozdravlja obstoječi socialni dialog s predstavniki delavcev in dodatne (formalne in neformalne) strukture socialnega dialoga, kot so delovne skupine, usmerjevalni odbori in druge, ki spodbujajo okrepljene izmenjave med delavci in delodajalci; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja obstoječi socialni dialog s predstavniki delavcev in dodatne (formalne in neformalne) strukture socialnega dialoga, kot so delovne skupine, usmerjevalni odbori in druge, ki spodbujajo okrepljene izmenjave med delavci in delodajalci;

| 14. | poudarja, da je treba za nadaljnje spodbujanje socialnega dialoga v evropski jeklarski industriji upoštevati njene posebnosti, kot so težavnost dela v proizvodnji jekla, lastnosti delovne sile, okoljska vprašanja, širjenje tehnoloških inovacij ter obsežno prestrukturiranje, ki se trenutno izvaja v evropskem jeklarskem sektorju; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba za nadaljnje spodbujanje socialnega dialoga v evropski jeklarski industriji upoštevati njene posebnosti, kot so težavnost dela v proizvodnji jekla, lastnosti delovne sile, okoljska vprašanja, širjenje tehnoloških inovacij ter obsežno prestrukturiranje, ki se trenutno izvaja v evropskem jeklarskem sektorju;

| 15. | poudarja, da bi se morali pri izvajanju akcijskega načrta osredotočati tudi na kratkoročni vpliv gospodarske krize na delavce v sektorju in njegovo konkurenčnost, in poziva Komisijo, naj pozorno spremlja krčenje zmogljivosti in zapiranje obratov v Evropi; meni, da se sredstva EU ne bi smela uporabljati za vzdrževanje poslovanja nekaterih obratov, saj bi to izkrivilo konkurenco med proizvajalci jekla v EU, temveč samo za lajšanje posledic zapiranja ali zmanjšanja proizvodnje za prizadete delavce ter za spodbujanje zaposlovanja mladih v sektorju; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bi se morali pri izvajanju akcijskega načrta osredotočati tudi na kratkoročni vpliv gospodarske krize na delavce v sektorju in njegovo konkurenčnost, in poziva Komisijo, naj pozorno spremlja krčenje zmogljivosti in zapiranje obratov v Evropi; meni, da se sredstva EU ne bi smela uporabljati za vzdrževanje poslovanja nekaterih obratov, saj bi to izkrivilo konkurenco med proizvajalci jekla v EU, temveč samo za lajšanje posledic zapiranja ali zmanjšanja proizvodnje za prizadete delavce ter za spodbujanje zaposlovanja mladih v sektorju;

| 16. | poudarja, da zmanjševanje povpraševanja ne sme povzročiti nelojalne konkurence za delovna mesta med državami članicami EU; v zvezi s tem poziva k vseevropski rešitvi; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da zmanjševanje povpraševanja ne sme povzročiti nelojalne konkurence za delovna mesta med državami članicami EU; v zvezi s tem poziva k vseevropski rešitvi;

| 17. | poziva Komisijo k spodbujanju ukrepov za ohranjanje jeklarske proizvodnje v Evropi, da bi tako zagotovili ohranjanje ustreznih ravni zaposlovanja ter spodbudili ukrepe za preprečevanje zapiranja obratov v Evropi in izogibanje temu pojavu; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo k spodbujanju ukrepov za ohranjanje jeklarske proizvodnje v Evropi, da bi tako zagotovili ohranjanje ustreznih ravni zaposlovanja ter spodbudili ukrepe za preprečevanje zapiranja obratov v Evropi in izogibanje temu pojavu;

| 18. | poziva Komisijo, naj takoj in v celoti uporabi sredstva EU za zmanjševanje socialnih posledic prestrukturiranja industrije; poziva zlasti, da se polno izkoristita Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj takoj in v celoti uporabi sredstva EU za zmanjševanje socialnih posledic prestrukturiranja industrije; poziva zlasti, da se polno izkoristita Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| 19. | je prepričan, da je udeležba delavcev pri ukrepih na področju inovacij in prestrukturiranja najboljše jamstvo za gospodarski uspeh; |
| --- | --- |

19.

je prepričan, da je udeležba delavcev pri ukrepih na področju inovacij in prestrukturiranja najboljše jamstvo za gospodarski uspeh;

| 20. | poudarja, da so za prehod k bolj trajnostnim proizvodnim procesom in izdelkom potrebni kvalificirani in usposobljeni ljudje, ter poziva k oblikovanju evropske strategije za usposabljanje in izobraževanje; pozdravlja projekt zelenega tehničnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja za jeklarski sektor (12), v katerem so jeklarska podjetja, raziskovalni inštituti in socialni partnerji skupaj preučevali potrebe po veščinah za okoljsko trajnost; poziva Komisijo, naj še naprej podpira izvajanje rezultatov tega projekta; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so za prehod k bolj trajnostnim proizvodnim procesom in izdelkom potrebni kvalificirani in usposobljeni ljudje, ter poziva k oblikovanju evropske strategije za usposabljanje in izobraževanje; pozdravlja projekt zelenega tehničnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja za jeklarski sektor (12), v katerem so jeklarska podjetja, raziskovalni inštituti in socialni partnerji skupaj preučevali potrebe po veščinah za okoljsko trajnost; poziva Komisijo, naj še naprej podpira izvajanje rezultatov tega projekta;

| 21. | poziva Komisijo EU, naj pripravi načrt prestrukturiranja, ki ohranja in ustvarja dobra delovna mesta in industrijsko dodano vrednost v evropskih regijah; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo EU, naj pripravi načrt prestrukturiranja, ki ohranja in ustvarja dobra delovna mesta in industrijsko dodano vrednost v evropskih regijah;

II.   
  Ukrepi za izboljšanje konkurenčnosti evropske jeklarske industrije

II.1.   Zanesljiva oskrba z energijo po dostopnih cenah

| 22. | ugotavlja, da so cene energije v EU v zadnjih letih zaradi dejstva, da so viri v Evropi zelo omejeni, skokovito narasle, zaradi česar se je konkurenčnost evropske industrije v svetu občutno poslabšala; se zaveda, da cene energije pomembno prispevajo k stroškom v jeklarski industriji in drugih energijsko intenzivnih industrijah; meni, da je uspešno delovanje enotnega energetskega trga, ki mora temeljiti zlasti na preglednosti cen, nujen pogoj za oskrbo jeklarske industrije z varno in trajnostno energijo po dostopnih cenah; poudarja, da je za izkoriščanje prednosti enotnega evropskega energetskega trga treba vzpostaviti manjkajoče čezmejne povezave in v celoti izvajati obstoječo zakonodajo; podpira obljubo Komisije, da si bo bolj prizadevala za zmanjšanje razlik v cenah in stroških energije med industrijo EU in njenimi glavnimi tekmeci, pri tem pa upoštevala strategije posameznih držav članic in jim omogočila, da bodo zadostile posebnim nacionalnim zahtevam; meni, da bi morala Komisija v ta namen v 12 mesecih pripraviti konkretne predloge; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da so cene energije v EU v zadnjih letih zaradi dejstva, da so viri v Evropi zelo omejeni, skokovito narasle, zaradi česar se je konkurenčnost evropske industrije v svetu občutno poslabšala; se zaveda, da cene energije pomembno prispevajo k stroškom v jeklarski industriji in drugih energijsko intenzivnih industrijah; meni, da je uspešno delovanje enotnega energetskega trga, ki mora temeljiti zlasti na preglednosti cen, nujen pogoj za oskrbo jeklarske industrije z varno in trajnostno energijo po dostopnih cenah; poudarja, da je za izkoriščanje prednosti enotnega evropskega energetskega trga treba vzpostaviti manjkajoče čezmejne povezave in v celoti izvajati obstoječo zakonodajo; podpira obljubo Komisije, da si bo bolj prizadevala za zmanjšanje razlik v cenah in stroških energije med industrijo EU in njenimi glavnimi tekmeci, pri tem pa upoštevala strategije posameznih držav članic in jim omogočila, da bodo zadostile posebnim nacionalnim zahtevam; meni, da bi morala Komisija v ta namen v 12 mesecih pripraviti konkretne predloge;

| 23. | poudarja, da bi morala Komisija konkretneje in podrobneje obravnavati vprašanje selitve emisij CO2 ter da morajo biti cilji podnebne in energetske politike do leta 2030 tehnično in ekonomsko izvedljivi v industrijskih sektorjih EU, poleg tega pa najuspešnejši ne bi smeli imeti nobenih neposrednih ali posrednih dodatnih stroškov zaradi podnebne politike; poudarja, da bi morale določbe o selitvi emisij CO2 omogočati povsem brezplačno dodelitev za tehnično dosegljive referenčne vrednosti brez faktorja zmanjšanja za sektorje, kjer obstaja tveganje selitve; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi morala Komisija konkretneje in podrobneje obravnavati vprašanje selitve emisij CO2 ter da morajo biti cilji podnebne in energetske politike do leta 2030 tehnično in ekonomsko izvedljivi v industrijskih sektorjih EU, poleg tega pa najuspešnejši ne bi smeli imeti nobenih neposrednih ali posrednih dodatnih stroškov zaradi podnebne politike; poudarja, da bi morale določbe o selitvi emisij CO2 omogočati povsem brezplačno dodelitev za tehnično dosegljive referenčne vrednosti brez faktorja zmanjšanja za sektorje, kjer obstaja tveganje selitve;

| 24. | spodbuja Komisijo, naj razvije strategije za uporabo nizkoogljične energije, da bi jo lahko hitro vključili na energetski trg; |
| --- | --- |

24.

spodbuja Komisijo, naj razvije strategije za uporabo nizkoogljične energije, da bi jo lahko hitro vključili na energetski trg;

| 25. | meni, da je treba podpreti naložbe v tehnologije, ki omogočajo največji možen izkoristek energetskega vložka in energetsko predelavo, na primer z optimizacijo uporabe procesnih plinov in odpadne toplote, ki bi jih lahko uporabili za proizvodnjo pare in električne energije; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba podpreti naložbe v tehnologije, ki omogočajo največji možen izkoristek energetskega vložka in energetsko predelavo, na primer z optimizacijo uporabe procesnih plinov in odpadne toplote, ki bi jih lahko uporabili za proizvodnjo pare in električne energije;

| 26. | meni, da se je treba bolj osredotočiti na dolgoročne pogodbe med dobavitelji energije in industrijskimi potrošniki, zmanjšati stroške energije in izboljšati mednarodna oskrbovalna omrežja, kar je ključnega pomena za oddaljene regije EU, s čimer bi prispevali k preprečevanju selitve industrije v tretje države in med posameznimi državami članicami; poudarja, da bi lahko s sklepanjem dolgoročnih pogodb o energiji ublažili nevarnost nestanovitnih cen energije in prispevali k znižanju cen električne energije za industrijske uporabnike; poziva Komisijo, naj pripravi navodila glede konkurenčnih vidikov dolgoročnih sporazumov o dobavi energije; |
| --- | --- |

26.

meni, da se je treba bolj osredotočiti na dolgoročne pogodbe med dobavitelji energije in industrijskimi potrošniki, zmanjšati stroške energije in izboljšati mednarodna oskrbovalna omrežja, kar je ključnega pomena za oddaljene regije EU, s čimer bi prispevali k preprečevanju selitve industrije v tretje države in med posameznimi državami članicami; poudarja, da bi lahko s sklepanjem dolgoročnih pogodb o energiji ublažili nevarnost nestanovitnih cen energije in prispevali k znižanju cen električne energije za industrijske uporabnike; poziva Komisijo, naj pripravi navodila glede konkurenčnih vidikov dolgoročnih sporazumov o dobavi energije;

| 27. | poziva Komisijo, naj pripravi strategije za uporabo nizkoogljičnih energij na stroškovno učinkovit način in postopno ukinitev subvencij, da se spodbudi hitra vključitev teh oblik energije na trg električne energije; meni, da bi moralo biti v vmesnem času omogočeno prejemanje nadomestila za stroške skupnih doplačil za električno energijo za energijsko intenzivne panoge, če slednja pomenijo strošek, ki ga konkurenci zunaj EU ni treba plačevati; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj pripravi strategije za uporabo nizkoogljičnih energij na stroškovno učinkovit način in postopno ukinitev subvencij, da se spodbudi hitra vključitev teh oblik energije na trg električne energije; meni, da bi moralo biti v vmesnem času omogočeno prejemanje nadomestila za stroške skupnih doplačil za električno energijo za energijsko intenzivne panoge, če slednja pomenijo strošek, ki ga konkurenci zunaj EU ni treba plačevati;

| 28. | poudarja, da je zanesljivost oskrbe z energijo pomemben pogoj za jeklarsko industrijo; poziva države članice, naj v celoti izvajajo tretji energetski sveženj; poziva države članice, naj z razvojem potrebnih projektov na področju energetske infrastrukture zagotovijo zanesljivo oskrbo z energijo, hkrati pa naj poskrbijo za prave spodbude za vlagatelje, da se zmanjša odvisnost od uvoženih fosilnih goriv; spodbuja Komisijo, naj si prizadeva za diverzifikacijo virov in poti zemeljskega plina ter naj prevzame vodilno pobudo pri usklajevanju in podpori varovalnih ukrepov za oskrbovalne poti za utekočinjeni zemeljski plin; poziva Komisijo, naj izdela celovito oceno zadostnosti proizvodnje električne energije in pripravi navodila za ohranjanje prilagodljivosti električnih omrežij; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je zanesljivost oskrbe z energijo pomemben pogoj za jeklarsko industrijo; poziva države članice, naj v celoti izvajajo tretji energetski sveženj; poziva države članice, naj z razvojem potrebnih projektov na področju energetske infrastrukture zagotovijo zanesljivo oskrbo z energijo, hkrati pa naj poskrbijo za prave spodbude za vlagatelje, da se zmanjša odvisnost od uvoženih fosilnih goriv; spodbuja Komisijo, naj si prizadeva za diverzifikacijo virov in poti zemeljskega plina ter naj prevzame vodilno pobudo pri usklajevanju in podpori varovalnih ukrepov za oskrbovalne poti za utekočinjeni zemeljski plin; poziva Komisijo, naj izdela celovito oceno zadostnosti proizvodnje električne energije in pripravi navodila za ohranjanje prilagodljivosti električnih omrežij;

| 29. | poziva Komisijo, naj predloži poročilo o spremljanju dogajanja v obratih, katerih obstoj v sedanji obliki je pod vprašajem, k čemur jo je pozval Evropski parlament v resoluciji z dne 13. decembra 2012 o jeklarski industriji EU; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj predloži poročilo o spremljanju dogajanja v obratih, katerih obstoj v sedanji obliki je pod vprašajem, k čemur jo je pozval Evropski parlament v resoluciji z dne 13. decembra 2012 o jeklarski industriji EU;

II.2.   Varovanje podnebja, učinkovita raba virov in vpliv na okolje

| 30. | opozarja, da je evropska jeklarska industrija od leta 1990 zmanjšala skupne emisije za približno 25 %; ugotavlja, da je mogoče jeklo v celoti reciklirati brez izgube kakovosti; priznava, da imajo jekleni izdelki pomembno vlogo pri omogočanju prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, ki temelji na znanju in je obenem gospodarno z viri; poudarja, da so prizadevanja za dodatno zmanjšanje skupnih emisij jeklarske industrije zelo pomembna; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da je evropska jeklarska industrija od leta 1990 zmanjšala skupne emisije za približno 25 %; ugotavlja, da je mogoče jeklo v celoti reciklirati brez izgube kakovosti; priznava, da imajo jekleni izdelki pomembno vlogo pri omogočanju prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, ki temelji na znanju in je obenem gospodarno z viri; poudarja, da so prizadevanja za dodatno zmanjšanje skupnih emisij jeklarske industrije zelo pomembna;

| 31. | meni, da bi morala evropska proizvodnja jekla temeljiti na trajnostnem modelu proizvodnje jekla; poziva Komisijo, naj določi in spodbuja evropske trajnostne standarde, kot je znamka za jeklene gradbene izdelke (SustSteel); |
| --- | --- |

31.

meni, da bi morala evropska proizvodnja jekla temeljiti na trajnostnem modelu proizvodnje jekla; poziva Komisijo, naj določi in spodbuja evropske trajnostne standarde, kot je znamka za jeklene gradbene izdelke (SustSteel);

| 32. | poudarja pomen logističnih stroškov, zlasti kar zadeva ladijski prevoz, oskrbo s surovinami, zanesljivost oskrbe in gospodarsko rast, povezano z razvojem pristanišč; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen logističnih stroškov, zlasti kar zadeva ladijski prevoz, oskrbo s surovinami, zanesljivost oskrbe in gospodarsko rast, povezano z razvojem pristanišč;

| 33. | meni, da mora EU diverzificirati lokacije za dobavo in distribucijo surovin, saj je za evropsko jeklarsko industrijo bistveno, da ne bo odvisna od ene same lokacije; meni, da bi bilo zato treba ustvariti vozlišče za distribucijo rudnin v južno in vzhodno Evropo; |
| --- | --- |

33.

meni, da mora EU diverzificirati lokacije za dobavo in distribucijo surovin, saj je za evropsko jeklarsko industrijo bistveno, da ne bo odvisna od ene same lokacije; meni, da bi bilo zato treba ustvariti vozlišče za distribucijo rudnin v južno in vzhodno Evropo;

| 34. | priznava, da ima primarna proizvodnja jekla v EU pomembno vlogo glede na vse večjo svetovno proizvodnjo jekla in za proizvodnjo izdelkov posebne kakovosti, ki so potrebni v več evropskih vrednostnih verigah; poudarja, da proizvodnja jekla iz odpadkov zmanjša porabo energije za 75 % in surovin za 80 %; zato poziva Komisijo, naj zagotovi uspešno delovanje evropskega trga odpadnega jekla, in sicer z izboljšanjem delovanja trgov za sekundarne kovine, preprečevanjem nezakonitega izvoza odpadkov, s čimer izgubljamo dragocene surovine, ki jih potrebuje evropsko gospodarstvo, in določitvijo kazni za izvoz, sorazmernih z dodatnimi stroški glede na delež CO2, povezan z odpadki; spodbuja nadaljnji razvoj predelave odpadkov s čim večjim zbiranjem in boljšo kakovostjo odpadkov, kar bo povečalo dostopnost surovin, ublažilo energetsko odvisnost, zmanjšalo emisije in vodilo h krožnemu gospodarstvu; podpira pobudo Komisije o pregledovanju in nadzorovanju pošiljk odpadkov, da bi se izognili nezakonitemu izvozu odpadkov, pogosto v države, kjer okoljska zakonodaja ni primerljiva z okoljsko zakonodajo EU; |
| --- | --- |

34.

priznava, da ima primarna proizvodnja jekla v EU pomembno vlogo glede na vse večjo svetovno proizvodnjo jekla in za proizvodnjo izdelkov posebne kakovosti, ki so potrebni v več evropskih vrednostnih verigah; poudarja, da proizvodnja jekla iz odpadkov zmanjša porabo energije za 75 % in surovin za 80 %; zato poziva Komisijo, naj zagotovi uspešno delovanje evropskega trga odpadnega jekla, in sicer z izboljšanjem delovanja trgov za sekundarne kovine, preprečevanjem nezakonitega izvoza odpadkov, s čimer izgubljamo dragocene surovine, ki jih potrebuje evropsko gospodarstvo, in določitvijo kazni za izvoz, sorazmernih z dodatnimi stroški glede na delež CO2, povezan z odpadki; spodbuja nadaljnji razvoj predelave odpadkov s čim večjim zbiranjem in boljšo kakovostjo odpadkov, kar bo povečalo dostopnost surovin, ublažilo energetsko odvisnost, zmanjšalo emisije in vodilo h krožnemu gospodarstvu; podpira pobudo Komisije o pregledovanju in nadzorovanju pošiljk odpadkov, da bi se izognili nezakonitemu izvozu odpadkov, pogosto v države, kjer okoljska zakonodaja ni primerljiva z okoljsko zakonodajo EU;

| 35. | poziva Komisijo, naj sprejme celovit pristop k podnebnim spremembam, okolju, energiji in konkurenčnosti, pri tem pa upošteva značilnosti sektorjev; meni, da bi morala Komisija pri pripravi zakonodaje iskati sinergije, ki bodo omogočile uresničitev ciljev na področju okolja, energije, konkurenčnosti in zaposlovanja ter zmanjšale tveganje selitve emisij CO2 in proizvodnje; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj sprejme celovit pristop k podnebnim spremembam, okolju, energiji in konkurenčnosti, pri tem pa upošteva značilnosti sektorjev; meni, da bi morala Komisija pri pripravi zakonodaje iskati sinergije, ki bodo omogočile uresničitev ciljev na področju okolja, energije, konkurenčnosti in zaposlovanja ter zmanjšale tveganje selitve emisij CO2 in proizvodnje;

| 36. | poziva Komisijo, naj naslednji pregled seznama sektorjev, izpostavljenih selitvi emisij CO2, opravi z odprto in pregledno metodologijo ter ob tem upošteva blažilno vlogo jekla, proizvedenega v Evropi, in neposredni vpliv cen električne energije na konkurenco; poziva Komisijo, naj zagotovi nadaljnjo veljavnost določb o selitvi emisij CO2 in jeklarsko industrijo ohrani na seznamu sektorjev, ki so ji izpostavljeni; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj naslednji pregled seznama sektorjev, izpostavljenih selitvi emisij CO2, opravi z odprto in pregledno metodologijo ter ob tem upošteva blažilno vlogo jekla, proizvedenega v Evropi, in neposredni vpliv cen električne energije na konkurenco; poziva Komisijo, naj zagotovi nadaljnjo veljavnost določb o selitvi emisij CO2 in jeklarsko industrijo ohrani na seznamu sektorjev, ki so ji izpostavljeni;

| 37. | poudarja, da bi bilo treba v podnebnem okviru do leta 2030 upoštevati razlike med sektorji, tehnološko izvedljivost in ekonomsko smiselnost, pri čemer bi se bilo treba ravnati po temeljnem načelu, da se ne povzročajo dodatni stroški za učinkovitejše industrijske obrate; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi bilo treba v podnebnem okviru do leta 2030 upoštevati razlike med sektorji, tehnološko izvedljivost in ekonomsko smiselnost, pri čemer bi se bilo treba ravnati po temeljnem načelu, da se ne povzročajo dodatni stroški za učinkovitejše industrijske obrate;

| 38. | je zaskrbljen zaradi učinka na industrijo, ki bi ga lahko imel nedavni sklep Komisije v zvezi z nacionalnimi izvedbenimi ukrepi držav članic za tretje obdobje trgovanja z emisijami, in sicer zaradi uporabe medsektorskega korekcijskega faktorja, ki dokazuje, da industrija cilja ne more doseči niti z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, ki se trenutno uporabljajo v Evropi, zaradi česar lahko celo najbolj učinkoviti obrati v Evropi utrpijo dodatne stroške; |
| --- | --- |

38.

je zaskrbljen zaradi učinka na industrijo, ki bi ga lahko imel nedavni sklep Komisije v zvezi z nacionalnimi izvedbenimi ukrepi držav članic za tretje obdobje trgovanja z emisijami, in sicer zaradi uporabe medsektorskega korekcijskega faktorja, ki dokazuje, da industrija cilja ne more doseči niti z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, ki se trenutno uporabljajo v Evropi, zaradi česar lahko celo najbolj učinkoviti obrati v Evropi utrpijo dodatne stroške;

| 39. | poudarja pomen učinkovite in zanesljive infrastrukture za razvoj jeklarske industrije in opozarja, da 65 % svetovne proizvodnje jekla še vedno temelji na železovi rudi, zato na konkurenčnost, zlasti v redko poseljenih državah, bistveno vplivajo naložbe v ustrezno infrastrukturo, ki mora vključevati celotno verigo od rudarstva do jeklarstva in dalje do izvoznih trgov; |
| --- | --- |

39.

poudarja pomen učinkovite in zanesljive infrastrukture za razvoj jeklarske industrije in opozarja, da 65 % svetovne proizvodnje jekla še vedno temelji na železovi rudi, zato na konkurenčnost, zlasti v redko poseljenih državah, bistveno vplivajo naložbe v ustrezno infrastrukturo, ki mora vključevati celotno verigo od rudarstva do jeklarstva in dalje do izvoznih trgov;

II.3.   Enaki konkurenčni pogoji na mednarodni ravni

| 40. | meni, da bi bilo treba v sklopu trgovinskih pogajanj spodbujati gospodarske in strateške interese Unije in njenih držav članic, pri tem pa uporabiti vzajemen pristop, ki bo upošteval vidike, kot so dostop do novih trgov, dostop do surovin, nevarnost selitve emisij CO2 in naložb, enaki konkurenčni pogoji in uhajanje znanja; meni, da bi morale strategije odražati razlike med razvitimi državami, glavnimi državami v vzponu in najmanj razvitimi državami; poudarja, da bo dostop do novih izvoznih trgov v rastočih gospodarstvih, kjer bo mogoča prodaja evropskega jekla brez trgovinskih ovir, odločilno vplival na potencial evropske jeklarske industrije za rast in razvoj; obžaluje, da nekateri trgovinski partnerji uporabljajo nepoštene omejevalne ukrepe, kot so omejitve pri naložbah in dajanje prednosti pri javnih naročilih, ki ščitijo domačo jeklarsko industrijo, kar čezmerno ovira izvoz jekla iz EU; obžaluje tudi, da vse od začetka svetovne krize leta 2008 številne tretje države vse bolj krepijo zaščitne ukrepe, s katerimi podpirajo svojo jeklarsko industrijo; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi bilo treba v sklopu trgovinskih pogajanj spodbujati gospodarske in strateške interese Unije in njenih držav članic, pri tem pa uporabiti vzajemen pristop, ki bo upošteval vidike, kot so dostop do novih trgov, dostop do surovin, nevarnost selitve emisij CO2 in naložb, enaki konkurenčni pogoji in uhajanje znanja; meni, da bi morale strategije odražati razlike med razvitimi državami, glavnimi državami v vzponu in najmanj razvitimi državami; poudarja, da bo dostop do novih izvoznih trgov v rastočih gospodarstvih, kjer bo mogoča prodaja evropskega jekla brez trgovinskih ovir, odločilno vplival na potencial evropske jeklarske industrije za rast in razvoj; obžaluje, da nekateri trgovinski partnerji uporabljajo nepoštene omejevalne ukrepe, kot so omejitve pri naložbah in dajanje prednosti pri javnih naročilih, ki ščitijo domačo jeklarsko industrijo, kar čezmerno ovira izvoz jekla iz EU; obžaluje tudi, da vse od začetka svetovne krize leta 2008 številne tretje države vse bolj krepijo zaščitne ukrepe, s katerimi podpirajo svojo jeklarsko industrijo;

| 41. | poziva Evropsko komisijo, naj v prihodnjih trgovinskih sporazumih zagotovi bistveno izboljšanje izvoznih priložnosti in možnosti dostopa na trg za evropska jekla in izdelke iz jekla; |
| --- | --- |

41.

poziva Evropsko komisijo, naj v prihodnjih trgovinskih sporazumih zagotovi bistveno izboljšanje izvoznih priložnosti in možnosti dostopa na trg za evropska jekla in izdelke iz jekla;

| 42. | podpira predlog Komisije, da se pred podpisom sporazumov o prosti trgovini izdela ocena učinka, tudi na področju jekla, ki bo upoštevala proizvodno vrednostno verigo EU in evropsko industrijo v svetovnem kontekstu; poziva Komisijo, naj na podlagi specifičnih, opredeljenih meril redno ocenjuje skupni učinek sporazumov, tako veljavnih kot tistih v fazi pogajanj, med drugim z vključevanjem deležnikov; |
| --- | --- |

42.

podpira predlog Komisije, da se pred podpisom sporazumov o prosti trgovini izdela ocena učinka, tudi na področju jekla, ki bo upoštevala proizvodno vrednostno verigo EU in evropsko industrijo v svetovnem kontekstu; poziva Komisijo, naj na podlagi specifičnih, opredeljenih meril redno ocenjuje skupni učinek sporazumov, tako veljavnih kot tistih v fazi pogajanj, med drugim z vključevanjem deležnikov;

| 43. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse zaveze, sklenjene v okviru obstoječih in prihodnjih trgovinskih pogajanj in sporazumov, res izpolnjene; poziva Komisijo, naj se z ustreznimi ukrepi, ki jih ima na voljo, na primer z instrumenti trgovinske zaščite in po potrebi z reševanjem sporov v STO, sorazmerno, hitro in učinkovito bori proti nelojalni konkurenci iz tretjih držav; poziva Komisijo, naj se bori proti nelojalnim protekcionističnim praksam, ki jih izvajajo tretje države, da bi tako zagotovila dostop do trga za evropske družbe in dostop do surovin; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse zaveze, sklenjene v okviru obstoječih in prihodnjih trgovinskih pogajanj in sporazumov, res izpolnjene; poziva Komisijo, naj se z ustreznimi ukrepi, ki jih ima na voljo, na primer z instrumenti trgovinske zaščite in po potrebi z reševanjem sporov v STO, sorazmerno, hitro in učinkovito bori proti nelojalni konkurenci iz tretjih držav; poziva Komisijo, naj se bori proti nelojalnim protekcionističnim praksam, ki jih izvajajo tretje države, da bi tako zagotovila dostop do trga za evropske družbe in dostop do surovin;

| 44. | opozarja, da je jeklarska industrija najpogostejši uporabnik instrumentov trgovinske zaščite; je zaskrbljen zaradi časa – v povprečju dve leti – ,ki ga Evropska komisija potrebuje, da sproži protidampinške ukrepe, v ZDA pa to obdobje traja samo šest mesecev; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, ki bodo zagotovili, da bo imela EU učinkovite instrumente trgovinske zaščite, ki jih je mogoče hitro uporabiti, da se bo lahko hitreje odzivala na primere dampinga, kar je nujno potrebno zaradi ostre konkurence, s katero se sooča evropska industrija v globaliziranem gospodarstvu; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da je jeklarska industrija najpogostejši uporabnik instrumentov trgovinske zaščite; je zaskrbljen zaradi časa – v povprečju dve leti – ,ki ga Evropska komisija potrebuje, da sproži protidampinške ukrepe, v ZDA pa to obdobje traja samo šest mesecev; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, ki bodo zagotovili, da bo imela EU učinkovite instrumente trgovinske zaščite, ki jih je mogoče hitro uporabiti, da se bo lahko hitreje odzivala na primere dampinga, kar je nujno potrebno zaradi ostre konkurence, s katero se sooča evropska industrija v globaliziranem gospodarstvu;

| 45. | poziva Komisijo, naj preveri, ali sistem „Surveillance 2“ daje vsaj enaka zagotovila glede nadziranja in spremljanja za preprečevanje nepoštenih subvencij in dampinga kot sistem predhodnega nadzora uvoza nekaterih železnih in jeklenih izdelkov iz Uredbe Komisije (EU) št. 1241/2009; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj preveri, ali sistem „Surveillance 2“ daje vsaj enaka zagotovila glede nadziranja in spremljanja za preprečevanje nepoštenih subvencij in dampinga kot sistem predhodnega nadzora uvoza nekaterih železnih in jeklenih izdelkov iz Uredbe Komisije (EU) št. 1241/2009;

| 46. | poudarja, da lahko pravična trgovina z jeklenimi izdelki deluje samo ob upoštevanju temeljnih pravic delavcev in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da lahko pravična trgovina z jeklenimi izdelki deluje samo ob upoštevanju temeljnih pravic delavcev in okoljskih standardov;

| 47. | meni, da bi morale evropske družbe tudi v tretjih državah izvajati standarde EU na področju družbene odgovornosti podjetij in udeležbe zaposlenih ter da je treba spodbujati regionalni razvoj; |
| --- | --- |

47.

meni, da bi morale evropske družbe tudi v tretjih državah izvajati standarde EU na področju družbene odgovornosti podjetij in udeležbe zaposlenih ter da je treba spodbujati regionalni razvoj;

| 48. | spodbuja Komisijo, naj izvaja ukrepe, ki so bili predlagani za dostop do premoga za koksanje; |
| --- | --- |

48.

spodbuja Komisijo, naj izvaja ukrepe, ki so bili predlagani za dostop do premoga za koksanje;

| 49. | poziva Komisijo, naj pospeši reformo regulativnega okvira za finančne trge, da bi preprečila špekulativno nestanovitnost cen jekla in surovin, zagotovila preglednost njihovega določanja ter izboljšala oskrbo z jeklom in surovinami; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj pospeši reformo regulativnega okvira za finančne trge, da bi preprečila špekulativno nestanovitnost cen jekla in surovin, zagotovila preglednost njihovega določanja ter izboljšala oskrbo z jeklom in surovinami;

| 50. | poziva Komisijo, naj zaščiti evropsko jeklo z zakonodajnimi instrumenti za certificiranje namena uporabe nerjavnega jekla ter njegove kemijske in fizikalne sestave, tudi z uvedbo certifikata kakovosti za izdelke, povezane z jeklom, s katerim bo mogoče proizvodnjo EU zaščititi pred necertificiranimi izdelki; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj zaščiti evropsko jeklo z zakonodajnimi instrumenti za certificiranje namena uporabe nerjavnega jekla ter njegove kemijske in fizikalne sestave, tudi z uvedbo certifikata kakovosti za izdelke, povezane z jeklom, s katerim bo mogoče proizvodnjo EU zaščititi pred necertificiranimi izdelki;

| 51. | podpira predlog Komisije za ukrepanje proti črnemu trgu jeklenih izdelkov; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možne ukrepe za boj proti utajam DDV; |
| --- | --- |

51.

podpira predlog Komisije za ukrepanje proti črnemu trgu jeklenih izdelkov; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možne ukrepe za boj proti utajam DDV;

II.4.   Raziskave, razvoj in inovacije

| 52. | ugotavlja, da je obsežna uveljavitev prebojnih tehnologij bistvenega pomena za usklajenost s potekom zmanjševanja emisij CO2, predvidenim v načrtu do leta 2050; pozdravlja cilj programa ULCOS, to je odkriti in razviti inovativne tehnologije izdelave jekla z izjemno nizkimi emisijami CO2, pa tudi program SPIRE in druge programe za razvoj novih vrst jekla, postopkov proizvodnje in recikliranja ter poslovnih modelov, ki bodo povečali vrednost, uspešnost in trajnostnost ter prek tega tudi konkurenčnost evropske jeklarske industrije; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da je obsežna uveljavitev prebojnih tehnologij bistvenega pomena za usklajenost s potekom zmanjševanja emisij CO2, predvidenim v načrtu do leta 2050; pozdravlja cilj programa ULCOS, to je odkriti in razviti inovativne tehnologije izdelave jekla z izjemno nizkimi emisijami CO2, pa tudi program SPIRE in druge programe za razvoj novih vrst jekla, postopkov proizvodnje in recikliranja ter poslovnih modelov, ki bodo povečali vrednost, uspešnost in trajnostnost ter prek tega tudi konkurenčnost evropske jeklarske industrije;

| 53. | poziva Evropsko komisijo, naj vodi ambiciozno politiko na področju inovacij, ki omogoča visokokakovostne, energetsko učinkovite in inovativne proizvode ter dopušča EU, da se uveljavi v vse ostrejši svetovni konkurenci; |
| --- | --- |

53.

poziva Evropsko komisijo, naj vodi ambiciozno politiko na področju inovacij, ki omogoča visokokakovostne, energetsko učinkovite in inovativne proizvode ter dopušča EU, da se uveljavi v vse ostrejši svetovni konkurenci;

| 54. | pozdravlja rezultate, dosežene s posebnimi instrumenti za premog in jeklo, kot je Raziskovalni sklad za premog in jeklo, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje to dejavnost, ki se izvaja od leta 2002; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja rezultate, dosežene s posebnimi instrumenti za premog in jeklo, kot je Raziskovalni sklad za premog in jeklo, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje to dejavnost, ki se izvaja od leta 2002;

| 55. | meni, da je treba razširiti podporo za inovacije na vse dejavnosti, povezane z jeklarsko industrijo, in tako v okviru programa Obzorje 2020 uporabiti sredstva Evropske investicijske banke za spodbujanje sodelovanja na področjih raziskav, razvoja in inovacij med jeklarskimi družbami in regijami, kjer delujejo, da bi spodbudili trajnostno gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

55.

meni, da je treba razširiti podporo za inovacije na vse dejavnosti, povezane z jeklarsko industrijo, in tako v okviru programa Obzorje 2020 uporabiti sredstva Evropske investicijske banke za spodbujanje sodelovanja na področjih raziskav, razvoja in inovacij med jeklarskimi družbami in regijami, kjer delujejo, da bi spodbudili trajnostno gospodarsko dejavnost;

| 56. | se strinja s Komisijo, da bi se bilo treba v okviru programa Obzorje 2020 osredotočiti na predstavitvene in pilotne projekte za nove tehnologije ter čistejše in z viri in energijo bolj gospodarne tehnologije; |
| --- | --- |

56.

se strinja s Komisijo, da bi se bilo treba v okviru programa Obzorje 2020 osredotočiti na predstavitvene in pilotne projekte za nove tehnologije ter čistejše in z viri in energijo bolj gospodarne tehnologije;

| 57. | meni, da je treba vzpostaviti spodbujevalne mehanizme, s katerimi bi velike multinacionalne skupine zavezali k naložbam v raziskave in razvoj na ozemljih, kjer izvajajo industrijske dejavnosti, da bi tako podprli delovna mesta in dinamičnost v zadevnih regijah; |
| --- | --- |

57.

meni, da je treba vzpostaviti spodbujevalne mehanizme, s katerimi bi velike multinacionalne skupine zavezali k naložbam v raziskave in razvoj na ozemljih, kjer izvajajo industrijske dejavnosti, da bi tako podprli delovna mesta in dinamičnost v zadevnih regijah;

| 58. | se zaveda velikih finančnih tveganj, povezanih z razvojem, nadgradnjo, predstavitvijo in uporabo prebojnih tehnologij; podpira ustanavljanje grozdov, sodelovanje na področju raziskav in javno-zasebna partnerstva, kot sta SPIRE in EMIRI; spodbuja uporabo inovativnih finančnih instrumentov, kot so skladi za financiranje na osnovi delitve tveganja, ki omogočajo prednostni dostop jeklarskim industrijskim panogam v krizi; poziva Evropsko investicijsko banko in Evropsko banko za obnovo in razvoj, naj pripravita dolgoročni okvir financiranja za jeklarske projekte; |
| --- | --- |

58.

se zaveda velikih finančnih tveganj, povezanih z razvojem, nadgradnjo, predstavitvijo in uporabo prebojnih tehnologij; podpira ustanavljanje grozdov, sodelovanje na področju raziskav in javno-zasebna partnerstva, kot sta SPIRE in EMIRI; spodbuja uporabo inovativnih finančnih instrumentov, kot so skladi za financiranje na osnovi delitve tveganja, ki omogočajo prednostni dostop jeklarskim industrijskim panogam v krizi; poziva Evropsko investicijsko banko in Evropsko banko za obnovo in razvoj, naj pripravita dolgoročni okvir financiranja za jeklarske projekte;

| 59. | poziva Komisijo, naj še naprej uresničuje evropsko partnerstvo za inovacije glede surovin na področju jeklarske industrije in vzdolž vrednostne verige surovin, zlasti v zvezi z metodami recikliranja in novimi poslovnimi modeli; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj še naprej uresničuje evropsko partnerstvo za inovacije glede surovin na področju jeklarske industrije in vzdolž vrednostne verige surovin, zlasti v zvezi z metodami recikliranja in novimi poslovnimi modeli;

o

o o

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0199.

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/high-level-roundtable-recommendations_en.pdf

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0509.

(5)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 72.

(6)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 131.

(7)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 84.

(8)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(9)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(10)  Eurofound (2009).

(11)  Eurofound (januar 2014, še ni objavljeno).

(12)  http://www.gt-vet.com/?page_id=18

---

Sreda, 5. februar 2014

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/68 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/68

---

P7_TA(2014)0076

Zavarovanje pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o zavarovanju pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek (2013/2174(INI))

(2017/C 093/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 16. aprila 2013 o zavarovanju pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek (COM(2013)0213), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 16. aprila 2013 o zavarovanju pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek (COM(2013)0213),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2013 z naslovom Strategija Evropske unije za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2013 z naslovom Strategija Evropske unije za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2013)0216),

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja, ki ga je Komisija priredila o zeleni knjigi in ki je potekalo od 16. aprila 2013 do 15. julija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja, ki ga je Komisija priredila o zeleni knjigi in ki je potekalo od 16. aprila 2013 do 15. julija 2013,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje št. 12/2012 z naslovom Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2012, An indicator-based report (Podnebne spremembe, njihove posledice in ranljivost v Evropi za leto 2012 – poročilo na podlagi kazalnikov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje št. 12/2012 z naslovom Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2012, An indicator-based report (Podnebne spremembe, njihove posledice in ranljivost v Evropi za leto 2012 – poročilo na podlagi kazalnikov),

| — | ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije iz septembra 2012 z naslovom Natural Catastrophes: Risk relevance and Insurance Coverage in the EU (Naravne nesreče: relevantnost tveganja in zavarovalno kritje v Evropski uniji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije iz septembra 2012 z naslovom Natural Catastrophes: Risk relevance and Insurance Coverage in the EU (Naravne nesreče: relevantnost tveganja in zavarovalno kritje v Evropski uniji),

| — | ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0005/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0005/2014),

| A. | ker se stopnja prodornosti, s katero se meri delež vseh zavarovalnih premij glede na BDP države, med državami članicami razlikuje, in ker obseg gospodarskih izgub, ki so povezane z vremenskimi pojavi, v državah članicah ni enak; |
| --- | --- |

A.

ker se stopnja prodornosti, s katero se meri delež vseh zavarovalnih premij glede na BDP države, med državami članicami razlikuje, in ker obseg gospodarskih izgub, ki so povezane z vremenskimi pojavi, v državah članicah ni enak;

| B. | ker je neenako stopnja prodornosti v državah članicah, ki je posledica pravnih, geofizikalnih, zgodovinskih in kulturnih razlik ter povzroča različne stopnje povpraševanja, mogoče razumeti kot potrebo po ukrepanju na evropski ravni, kvečjemu na področju politike informiranja in preprečevanja; |
| --- | --- |

B.

ker je neenako stopnja prodornosti v državah članicah, ki je posledica pravnih, geofizikalnih, zgodovinskih in kulturnih razlik ter povzroča različne stopnje povpraševanja, mogoče razumeti kot potrebo po ukrepanju na evropski ravni, kvečjemu na področju politike informiranja in preprečevanja;

| C. | ker so razmere na zavarovalniškem trgu EU raznolike, saj so države članice izpostavljene različnim tveganjem in naravnim nesrečam, predvidljivost naravne nesreče pa je odvisna od različnih dejavnikov (meteoroloških, hidroloških, geofizikalnih itd.); |
| --- | --- |

C.

ker so razmere na zavarovalniškem trgu EU raznolike, saj so države članice izpostavljene različnim tveganjem in naravnim nesrečam, predvidljivost naravne nesreče pa je odvisna od različnih dejavnikov (meteoroloških, hidroloških, geofizikalnih itd.);

| D. | ker je med letoma 1980 in 2011 približno polovico vseh stroškov, povezanih z vremenskimi pojavi, povzročilo manjše število velikih dogodkov; ker naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, predstavljajo finančno tveganje, kjerkoli se zgodijo; |
| --- | --- |

D.

ker je med letoma 1980 in 2011 približno polovico vseh stroškov, povezanih z vremenskimi pojavi, povzročilo manjše število velikih dogodkov; ker naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, predstavljajo finančno tveganje, kjerkoli se zgodijo;

| E. | ker so med glavnimi tveganji za naravne nesreče v Evropi nevihtne poplave, gozdni požari, poplave rek in hudourniške poplave in ker njihovih vse večjih posledic z vidika škode in stroškov kljub hitremu naraščanju njihove pojavnosti še vedno ni mogoče oceniti; |
| --- | --- |

E.

ker so med glavnimi tveganji za naravne nesreče v Evropi nevihtne poplave, gozdni požari, poplave rek in hudourniške poplave in ker njihovih vse večjih posledic z vidika škode in stroškov kljub hitremu naraščanju njihove pojavnosti še vedno ni mogoče oceniti;

| F. | ker se državljani pogosto ne zavedajo različnih tveganj, ki lahko izhajajo iz vremenskih pojavov, ali pa tveganja za naravne nesreče in posledice nepripravljenosti podcenjujejo kot posamezniki in skupnost; |
| --- | --- |

F.

ker se državljani pogosto ne zavedajo različnih tveganj, ki lahko izhajajo iz vremenskih pojavov, ali pa tveganja za naravne nesreče in posledice nepripravljenosti podcenjujejo kot posamezniki in skupnost;

| G. | ker so naravne nesreče odvisne od meteoroloških in geografskih elementov, medtem ko so nesreče, ki jih povzroči človek, posledica nepravilnega vedenja ali slabega obvladovanja tveganja; |
| --- | --- |

G.

ker so naravne nesreče odvisne od meteoroloških in geografskih elementov, medtem ko so nesreče, ki jih povzroči človek, posledica nepravilnega vedenja ali slabega obvladovanja tveganja;

| H. | ker so posledice nekaterih naravnih nesreč v določenih primerih še večje zaradi pomanjkanja ustreznih previdnostnih ukrepov s strani vlad, lokalnih oblasti in državljanov; |
| --- | --- |

H.

ker so posledice nekaterih naravnih nesreč v določenih primerih še večje zaradi pomanjkanja ustreznih previdnostnih ukrepov s strani vlad, lokalnih oblasti in državljanov;

| I. | ker sta spoštovanje in optimizacija varnostnih predpisov velikega pomena za preprečevanje nesreč, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

I.

ker sta spoštovanje in optimizacija varnostnih predpisov velikega pomena za preprečevanje nesreč, ki jih povzroči človek;

| J. | ker na trg zavarovanj pred naravnimi nesrečami vpliva obseg preventivnih ukrepov v obliki prilagajanja na podnebne spremembe (npr. izgradnja infrastrukture za obrambo pred poplavami in zmogljivosti za odziv na gozdne požare), trg zavarovanj pred nesrečami, ki jih povzroči človek, pa si prizadeva izpolnjevati zahteve v zvezi z odgovornostjo, ki jih nalagajo varnostni standardi, zaradi česar zavarovanja v primeru gmotne škode in zavarovanja odgovornosti ni primerno obravnavati na enak način; |
| --- | --- |

J.

ker na trg zavarovanj pred naravnimi nesrečami vpliva obseg preventivnih ukrepov v obliki prilagajanja na podnebne spremembe (npr. izgradnja infrastrukture za obrambo pred poplavami in zmogljivosti za odziv na gozdne požare), trg zavarovanj pred nesrečami, ki jih povzroči človek, pa si prizadeva izpolnjevati zahteve v zvezi z odgovornostjo, ki jih nalagajo varnostni standardi, zaradi česar zavarovanja v primeru gmotne škode in zavarovanja odgovornosti ni primerno obravnavati na enak način;

Preprečevanje in obveščanje

| 1. | meni, da je preprečevanje najpomembnejši dejavnik, kar zadeva zaščito ljudi in preprečitev izgub, ki so posledica nepričakovanih dogodkov; upošteva vlogo EU pri razvoju odgovornejše družbe, ki namenja dovolj premisleka previdnostnim ukrepom, in ustvarjanju kulture preprečevanja s povečevanjem osveščenosti državljanov glede naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

1.

meni, da je preprečevanje najpomembnejši dejavnik, kar zadeva zaščito ljudi in preprečitev izgub, ki so posledica nepričakovanih dogodkov; upošteva vlogo EU pri razvoju odgovornejše družbe, ki namenja dovolj premisleka previdnostnim ukrepom, in ustvarjanju kulture preprečevanja s povečevanjem osveščenosti državljanov glede naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek;

| 2. | meni, da se z dodatnimi raziskavami lahko oblikuje podroben okvir različnih situacij za razumevanje in preprečevanje okoljskih tveganj ter zmanjšanje negotovosti na tem področju; pozdravlja partnerstva med zavarovalnicami in raziskovalnimi inštituti, katerih namen je združevanje virov, veščin in strokovnega znanja na področju tveganja za boljše razumevanje s tem povezanih težav, da se državljani in njihove skupnosti pripravijo na učinkovitejše soočenje s tveganji, povezanimi z naravnimi nesrečami; |
| --- | --- |

2.

meni, da se z dodatnimi raziskavami lahko oblikuje podroben okvir različnih situacij za razumevanje in preprečevanje okoljskih tveganj ter zmanjšanje negotovosti na tem področju; pozdravlja partnerstva med zavarovalnicami in raziskovalnimi inštituti, katerih namen je združevanje virov, veščin in strokovnega znanja na področju tveganja za boljše razumevanje s tem povezanih težav, da se državljani in njihove skupnosti pripravijo na učinkovitejše soočenje s tveganji, povezanimi z naravnimi nesrečami;

| 3. | meni, da je obveščanje bistvenega pomena za preprečevanje in ublažitev tovrstnih nesreč; zato poziva k tesnejšemu sodelovanju med državami članicami in zasebnim sektorjem, da se državljanom zagotovijo pomembne informacije v zvezi s tveganji, katerim so izpostavljeni; |
| --- | --- |

3.

meni, da je obveščanje bistvenega pomena za preprečevanje in ublažitev tovrstnih nesreč; zato poziva k tesnejšemu sodelovanju med državami članicami in zasebnim sektorjem, da se državljanom zagotovijo pomembne informacije v zvezi s tveganji, katerim so izpostavljeni;

| 4. | meni, da lahko EU in nacionalni organi s spodbujanjem odgovornega vedenja posameznikov in izmenjavo najboljših praks o preprečevanju in zmanjševanju tveganja med državami članicami in na regionalni ravni zagotovijo opazno dodano vrednost, ter pozdravlja podpiranje kampanj za povečanje osveščenosti državljanov glede tveganj za naravne nesreče in njihovega znanja o geografiji in podnebju; |
| --- | --- |

4.

meni, da lahko EU in nacionalni organi s spodbujanjem odgovornega vedenja posameznikov in izmenjavo najboljših praks o preprečevanju in zmanjševanju tveganja med državami članicami in na regionalni ravni zagotovijo opazno dodano vrednost, ter pozdravlja podpiranje kampanj za povečanje osveščenosti državljanov glede tveganj za naravne nesreče in njihovega znanja o geografiji in podnebju;

| 5. | poudarja, da bi se obvladovanje naravnih nesreč lahko izboljšalo s sodelovanjem lokalnih organov in zainteresiranih strani pri odločanju o načrtovanju in razvoju mest; meni, da bi tesnejše sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem državam članicam in lokalnim organom lahko pomagalo pri opredelitvi območij visokega tveganja, določitvi preventivnih ukrepov in pripravah na usklajeno ukrepanje; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi se obvladovanje naravnih nesreč lahko izboljšalo s sodelovanjem lokalnih organov in zainteresiranih strani pri odločanju o načrtovanju in razvoju mest; meni, da bi tesnejše sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem državam članicam in lokalnim organom lahko pomagalo pri opredelitvi območij visokega tveganja, določitvi preventivnih ukrepov in pripravah na usklajeno ukrepanje;

| 6. | poziva države članice in javne organe, naj sprejmejo ustrezne preventivne ukrepe za ublažitev posledic naravnih nesreč; poziva vlade, naj ustanovijo in vzdržujejo enote za odzivanje v kriznih razmerah, da ublažijo posledice takšnih kriz; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice in javne organe, naj sprejmejo ustrezne preventivne ukrepe za ublažitev posledic naravnih nesreč; poziva vlade, naj ustanovijo in vzdržujejo enote za odzivanje v kriznih razmerah, da ublažijo posledice takšnih kriz;

| 7. | poziva države članice, naj delijo najboljše prakse in izkušnje, da bi zaščitile državljane pred nepričakovanimi dogodki in razvile mrežo za izmenjavo informacij, ter naj vzpostavijo upravljanje in usklajevanje na čezmejni ravni; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj delijo najboljše prakse in izkušnje, da bi zaščitile državljane pred nepričakovanimi dogodki in razvile mrežo za izmenjavo informacij, ter naj vzpostavijo upravljanje in usklajevanje na čezmejni ravni;

Zavarovalniški trg

| 8. | pozdravlja prizadevanja Komisije za povečanje osveščenosti glede nesreč, vendar poudarja, da so za naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, potrebne različne vrste zavarovanja in jih pokrivata dva različna zavarovalniška trga, zaradi česar jih kljub temu, da obstajajo primeri, ko človeške odločitve povečujejo izpostavljenost tveganju za naravno nesrečo, ni mogoče obravnavati skupaj; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja prizadevanja Komisije za povečanje osveščenosti glede nesreč, vendar poudarja, da so za naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, potrebne različne vrste zavarovanja in jih pokrivata dva različna zavarovalniška trga, zaradi česar jih kljub temu, da obstajajo primeri, ko človeške odločitve povečujejo izpostavljenost tveganju za naravno nesrečo, ni mogoče obravnavati skupaj;

| 9. | poudarja, da EU ne bi smela ustvarjati prekrivajočih se ali nasprotujočih si pravil o odgovornosti; opozarja, da v večini držav članic obstaja neka oblika sistema za poplave in druge naravne nesreče, ki temelji na zavarovanju; ugotavlja, da je ta sistem mogoče dopolniti z nadomestilom iz državnih sredstev za tisto premoženje, ki ga ni mogoče zavarovati zasebno, ter da lahko državna sredstva krijejo tudi zavarovalne zahtevke, ki presegajo največje zneske, ali izjemno veliko škodo; meni tudi, da lahko država članica pri kritju škode sodeluje z zagotavljanjem pozavarovanja; vendar pa meni, da se ti sistemi v marsičem razlikujejo, zato njihovo poenotenje morda ni primerno ali potrebno; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da EU ne bi smela ustvarjati prekrivajočih se ali nasprotujočih si pravil o odgovornosti; opozarja, da v večini držav članic obstaja neka oblika sistema za poplave in druge naravne nesreče, ki temelji na zavarovanju; ugotavlja, da je ta sistem mogoče dopolniti z nadomestilom iz državnih sredstev za tisto premoženje, ki ga ni mogoče zavarovati zasebno, ter da lahko državna sredstva krijejo tudi zavarovalne zahtevke, ki presegajo največje zneske, ali izjemno veliko škodo; meni tudi, da lahko država članica pri kritju škode sodeluje z zagotavljanjem pozavarovanja; vendar pa meni, da se ti sistemi v marsičem razlikujejo, zato njihovo poenotenje morda ni primerno ali potrebno;

| 10. | ugotavlja, da je Uredba (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije podlaga za ukrepanje Skupnosti v primerih večjih nesreč in da ta uredba jasno določa, da „[u]krepanje Skupnosti ne sme razbremeniti odgovornosti tretjih oseb, ki so na podlagi načela ‚plača povzročitelj obremenitve‘ v prvi vrsti odgovorne za škodo, ki so jo povzročile, ali odvrniti države članice ali Skupnosti od preventivnih ukrepov“; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je Uredba (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije podlaga za ukrepanje Skupnosti v primerih večjih nesreč in da ta uredba jasno določa, da „[u]krepanje Skupnosti ne sme razbremeniti odgovornosti tretjih oseb, ki so na podlagi načela ‚plača povzročitelj obremenitve‘ v prvi vrsti odgovorne za škodo, ki so jo povzročile, ali odvrniti države članice ali Skupnosti od preventivnih ukrepov“;

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi enostaven dostop do zadevnih informacij, tudi v obliki primerjalne statistike, ter države članice, naj objavijo jasne in natančne podatke, ki bodo potrošnikom, skupnostim in podjetjem v oporo pri odločanju za sklenitev zavarovanja pred naravnimi nesrečami; meni, da bi lahko bila koristna uvedba standardnih oblik na podlagi različnih razvrstitev dogodkov; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj zagotovi enostaven dostop do zadevnih informacij, tudi v obliki primerjalne statistike, ter države članice, naj objavijo jasne in natančne podatke, ki bodo potrošnikom, skupnostim in podjetjem v oporo pri odločanju za sklenitev zavarovanja pred naravnimi nesrečami; meni, da bi lahko bila koristna uvedba standardnih oblik na podlagi različnih razvrstitev dogodkov;

| 12. | opozarja, da naravne nesreče prizadenejo tako gospodinjstva kot poslovne dejavnosti, in poziva zavarovalnice, naj kot osrednji pristop k zavarovanju pred nesrečami uporabijo določanje cen, ki temelji na tveganju; poziva države članice, naj ponudijo spodbude, ki bodo državljane spodbudile, da se zaščitijo in zavarujejo svojo lastnino v primeru škode, in spodbude, ki ustrezajo potrebam po zavarovanju z vidika okoljske odgovornosti, npr. za podjetja v sektorju rudarstva, plina in kemikalij ali jedrskem sektorju; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da naravne nesreče prizadenejo tako gospodinjstva kot poslovne dejavnosti, in poziva zavarovalnice, naj kot osrednji pristop k zavarovanju pred nesrečami uporabijo določanje cen, ki temelji na tveganju; poziva države članice, naj ponudijo spodbude, ki bodo državljane spodbudile, da se zaščitijo in zavarujejo svojo lastnino v primeru škode, in spodbude, ki ustrezajo potrebam po zavarovanju z vidika okoljske odgovornosti, npr. za podjetja v sektorju rudarstva, plina in kemikalij ali jedrskem sektorju;

| 13. | poziva zavarovalnice, naj poskrbijo za večjo jasnost pogodb za potrošnike in zagotovijo informacije možnostih, ki so na voljo, in njihovem učinku na ceno kritja, da potrošnikom olajšajo izbiro; poziva zavarovalnice, naj kupcem in potencialnim kupcem zagotovijo jasne in razumljive informacije; |
| --- | --- |

13.

poziva zavarovalnice, naj poskrbijo za večjo jasnost pogodb za potrošnike in zagotovijo informacije možnostih, ki so na voljo, in njihovem učinku na ceno kritja, da potrošnikom olajšajo izbiro; poziva zavarovalnice, naj kupcem in potencialnim kupcem zagotovijo jasne in razumljive informacije;

| 14. | priznava, da morajo potrošniki razumeti, kakšne vrste kritja imajo in kako bi to delovalo ob nastopu nesreče; poudarja, da je treba potrošnike ob nakupu zavarovalnih produktov in pred podpisom pogodbe izčrpno poučiti o vseh pogojih in določilih, vključno s postopki in veljavnimi roki za odstop od pogodbe in vložitev pritožbe; meni, da bi moralo biti določanje cen, ki temelji na tveganju, ključni element razpoložljivosti zavarovalnega kritja; meni, da morajo EU in države članice poskrbeti za zaščito potrošnikov; |
| --- | --- |

14.

priznava, da morajo potrošniki razumeti, kakšne vrste kritja imajo in kako bi to delovalo ob nastopu nesreče; poudarja, da je treba potrošnike ob nakupu zavarovalnih produktov in pred podpisom pogodbe izčrpno poučiti o vseh pogojih in določilih, vključno s postopki in veljavnimi roki za odstop od pogodbe in vložitev pritožbe; meni, da bi moralo biti določanje cen, ki temelji na tveganju, ključni element razpoložljivosti zavarovalnega kritja; meni, da morajo EU in države članice poskrbeti za zaščito potrošnikov;

Neobvezno zavarovanje

| 15. | opozarja, da na koncu velik del bremena posrednih ali neposrednih stroškov za škodo, najsi gre za naravne nesreče ali nesreče, ki jih je povzročil človek, nosijo država ali regionalni organi, in meni, da bi se države članice in regionalni organi morali zavedati pomena preprečevanja tveganj in bi ga morali postaviti v središče svoje naložbene strategije, saj je zmanjšanje posledic nesreč na minimum bolj učinkovito od zgolj zagotavljanja kritja in kasnejšega popravljanja škode; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da na koncu velik del bremena posrednih ali neposrednih stroškov za škodo, najsi gre za naravne nesreče ali nesreče, ki jih je povzročil človek, nosijo država ali regionalni organi, in meni, da bi se države članice in regionalni organi morali zavedati pomena preprečevanja tveganj in bi ga morali postaviti v središče svoje naložbene strategije, saj je zmanjšanje posledic nesreč na minimum bolj učinkovito od zgolj zagotavljanja kritja in kasnejšega popravljanja škode;

| 16. | poudarja nevarnost moralnega tveganja, če se državljani zavedajo, da bo vlada za kritje njihovih izgub uporabila javna sredstva iz nacionalnega proračuna; zato kritizira dejanja in ukrepe, ki državljane ali skupnosti lahko odvrnejo od sprejemanja ukrepov za lastno zaščito; meni, da bi državljani morali nositi svoj del odgovornosti in da nadomestila ne bi smela kriti celotne škode; |
| --- | --- |

16.

poudarja nevarnost moralnega tveganja, če se državljani zavedajo, da bo vlada za kritje njihovih izgub uporabila javna sredstva iz nacionalnega proračuna; zato kritizira dejanja in ukrepe, ki državljane ali skupnosti lahko odvrnejo od sprejemanja ukrepov za lastno zaščito; meni, da bi državljani morali nositi svoj del odgovornosti in da nadomestila ne bi smela kriti celotne škode;

| 17. | opozarja, da je treba v tem sektorju ohraniti odgovornost posameznikov, in se zaveda prizadevanj držav članic, da bi spodbujanje odgovornosti posameznikov združile s posredovanjem vlade; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da je treba v tem sektorju ohraniti odgovornost posameznikov, in se zaveda prizadevanj držav članic, da bi spodbujanje odgovornosti posameznikov združile s posredovanjem vlade;

| 18. | ugotavlja, da na tem področju ni izkrivljanja trga, ki bi upravičevalo posredovanje na evropski ravni, in meni, da za to vprašanje ni enotne rešitve; opozarja, da so po meri narejeni zavarovalni produkti odvisni od številnih elementov, kot so vrsta tveganj, njihova verjetna količina in vrednost, kultura preprečevanja, stanje pripravljenosti in zmožnost ukrepanja ter pristop držav članic in regionalnih organov na področju spremljanja tveganja in priprave; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da na tem področju ni izkrivljanja trga, ki bi upravičevalo posredovanje na evropski ravni, in meni, da za to vprašanje ni enotne rešitve; opozarja, da so po meri narejeni zavarovalni produkti odvisni od številnih elementov, kot so vrsta tveganj, njihova verjetna količina in vrednost, kultura preprečevanja, stanje pripravljenosti in zmožnost ukrepanja ter pristop držav članic in regionalnih organov na področju spremljanja tveganja in priprave;

| 19. | meni, da prožen trg zavarovanj pred naravnimi nesrečami omogoča, da zavarovalnice svoje produkte prilagodijo različnim pogojem, in je prepričan, da je neobvezen okvir najboljši način za razvoj produktov, ki ustrezajo naravnim tveganjem na danem geografskem območju; |
| --- | --- |

19.

meni, da prožen trg zavarovanj pred naravnimi nesrečami omogoča, da zavarovalnice svoje produkte prilagodijo različnim pogojem, in je prepričan, da je neobvezen okvir najboljši način za razvoj produktov, ki ustrezajo naravnim tveganjem na danem geografskem območju;

o

o o

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/71

---

P7_TA(2014)0079

Sporazumi EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o sporazumih EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej (2013/2921(RSP))

(2017/C 093/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava (COM(2012)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava (COM(2012)0245),

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo z dne 17. maja 2013 o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava (12418/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo z dne 17. maja 2013 o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava (12418/2012),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členoma 103 in 352 ter v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0146/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členoma 103 in 352 ter v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0146/2013),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji o sporazumih EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej (O-000022/2014 – B7-0105/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji o sporazumih EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej (O-000022/2014 – B7-0105/2014),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| 1. | pozdravlja predlagani sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava (v nadaljevanju „sporazum“), pozdravlja to vrsto sporazumov o sodelovanju, ki so namenjeni izvrševanju pravil o konkurenci v vse bolj globaliziranem gospodarskem okolju, kjer karteli poslujejo čezmejno, združitve podjetij pa pogosto vključujejo več jurisdikcij; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlagani sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava (v nadaljevanju „sporazum“), pozdravlja to vrsto sporazumov o sodelovanju, ki so namenjeni izvrševanju pravil o konkurenci v vse bolj globaliziranem gospodarskem okolju, kjer karteli poslujejo čezmejno, združitve podjetij pa pogosto vključujejo več jurisdikcij;

| 2. | meni, da je tak sporazum s Švico potreben, saj ima ta država za EU strateško geografsko lego ter je v njej prisotnih veliko gospodarskih družb EU in obratno, v zadnjih letih pa je v okviru obeh jurisdikcij potekalo več vzporednih preiskav; poleg tega meni, da bo ta sporazum zaradi precejšnje združljivosti bistvenih pravil o konkurenci v EU in Švici laže izvajati; upa, da bosta v okviru tega sporazuma pregon mednarodnih kartelov in kaznovanje hudih čezmejnih kaznivih dejanj učinkovitejša; upa tudi, da bo manj podvajanja dela organov za konkurenco pri sprejemanju odločitev v podobnih primerih ter da bo tveganje razhajanj med stališči obeh jurisdikcij manjše; poziva Komisijo in švicarsko komisijo za konkurenco, naj ohranita trdno odločenost za boj proti kartelom, saj ti ogrožajo blaginjo potrošnikov in inovacije ter negativno vplivajo na konkurenčnost obeh gospodarstev; |
| --- | --- |

2.

meni, da je tak sporazum s Švico potreben, saj ima ta država za EU strateško geografsko lego ter je v njej prisotnih veliko gospodarskih družb EU in obratno, v zadnjih letih pa je v okviru obeh jurisdikcij potekalo več vzporednih preiskav; poleg tega meni, da bo ta sporazum zaradi precejšnje združljivosti bistvenih pravil o konkurenci v EU in Švici laže izvajati; upa, da bosta v okviru tega sporazuma pregon mednarodnih kartelov in kaznovanje hudih čezmejnih kaznivih dejanj učinkovitejša; upa tudi, da bo manj podvajanja dela organov za konkurenco pri sprejemanju odločitev v podobnih primerih ter da bo tveganje razhajanj med stališči obeh jurisdikcij manjše; poziva Komisijo in švicarsko komisijo za konkurenco, naj ohranita trdno odločenost za boj proti kartelom, saj ti ogrožajo blaginjo potrošnikov in inovacije ter negativno vplivajo na konkurenčnost obeh gospodarstev;

| 3. | vseeno obžaluje, da sporazum ne vsebuje zavezujočih določb o sodelovanju in dopušča širok manevrski prostor, zlasti s sklicevanjem na „pomembne interese“, ki jih lahko vsaka stran uporabi kot opravičilo, da ne izpolni zahteve druge strani; poziva Komisijo in švicarske oblasti k lojalnemu sodelovanju; poziva tudi nacionalne organe za konkurenco v EU in švicarsko komisijo za konkurenco k vzajemnemu sodelovanju; |
| --- | --- |

3.

vseeno obžaluje, da sporazum ne vsebuje zavezujočih določb o sodelovanju in dopušča širok manevrski prostor, zlasti s sklicevanjem na „pomembne interese“, ki jih lahko vsaka stran uporabi kot opravičilo, da ne izpolni zahteve druge strani; poziva Komisijo in švicarske oblasti k lojalnemu sodelovanju; poziva tudi nacionalne organe za konkurenco v EU in švicarsko komisijo za konkurenco k vzajemnemu sodelovanju;

| 4. | poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje postopkovnih jamstev, ki jih imata strani v svojem pravnem sistemu; poziva k oblikovanju varnih mehanizmov za uporabo in posredovanje zaupnih informacij; poziva Komisijo, naj zagotovi privlačnost programov prizanesljivosti in postopkov poravnave, pri čemer naj upošteva splošna načela za izmenjavo zaupnih informacij iz tega sporazuma; zato poudarja, da je treba dokumente, povezane s prošnjami za prizanesljivost ali postopki poravnave, zaščititi, zlasti pred morebitnimi prihodnjimi razkritji v civilnih ali kazenskih postopkih, da se prosilcem prizanesljivosti in strankam v postopkih poravnave zagotovi jamstvo, da se ti dokumenti ne bodo posredovali ali uporabili brez njihove predhodne privolitve; poudarja, da je treba v celoti zagotavljati varstvo osebnih podatkov in poslovno tajnost; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje postopkovnih jamstev, ki jih imata strani v svojem pravnem sistemu; poziva k oblikovanju varnih mehanizmov za uporabo in posredovanje zaupnih informacij; poziva Komisijo, naj zagotovi privlačnost programov prizanesljivosti in postopkov poravnave, pri čemer naj upošteva splošna načela za izmenjavo zaupnih informacij iz tega sporazuma; zato poudarja, da je treba dokumente, povezane s prošnjami za prizanesljivost ali postopki poravnave, zaščititi, zlasti pred morebitnimi prihodnjimi razkritji v civilnih ali kazenskih postopkih, da se prosilcem prizanesljivosti in strankam v postopkih poravnave zagotovi jamstvo, da se ti dokumenti ne bodo posredovali ali uporabili brez njihove predhodne privolitve; poudarja, da je treba v celoti zagotavljati varstvo osebnih podatkov in poslovno tajnost;

| 5. | ugotavlja, da bi bilo zaželeno sprejeti usklajen pristop k pritožbam zoper pravnomočne odločitve v obeh jurisdikcijah, ter poziva Komisijo in švicarsko komisijo za konkurenco, naj preučita to morebitno področje nadaljnjega sodelovanja; zaveda pa se, da bi možnost pritožbe strank zoper vmesne odločitve, denimo o izmenjavi informacij, ovirala preiskave in bi utegnila ogroziti učinkovitost tega sporazuma; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da bi bilo zaželeno sprejeti usklajen pristop k pritožbam zoper pravnomočne odločitve v obeh jurisdikcijah, ter poziva Komisijo in švicarsko komisijo za konkurenco, naj preučita to morebitno področje nadaljnjega sodelovanja; zaveda pa se, da bi možnost pritožbe strank zoper vmesne odločitve, denimo o izmenjavi informacij, ovirala preiskave in bi utegnila ogroziti učinkovitost tega sporazuma;

| 6. | poziva države članice in njihove nacionalne organe za konkurenco, naj za zagotavljanje učinkovitega izvajanja tega sporazuma polno sodelujejo s Komisijo; meni, da je skrbno spremljanje izvajanja tega sporazuma bistveno, da se pridobijo izkušnje ter se analizirajo vsa morebitna problematična vprašanja; zato poziva Komisijo, naj izvaja tako spremljanje; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice in njihove nacionalne organe za konkurenco, naj za zagotavljanje učinkovitega izvajanja tega sporazuma polno sodelujejo s Komisijo; meni, da je skrbno spremljanje izvajanja tega sporazuma bistveno, da se pridobijo izkušnje ter se analizirajo vsa morebitna problematična vprašanja; zato poziva Komisijo, naj izvaja tako spremljanje;

| 7. | vseeno ugotavlja, da je kljub doseženemu napredku v zvezi s sodelovanjem pri uporabi švicarskega konkurenčnega prava in konkurenčnega prava EU še vedno potreben celovit institucionalni sporazum med Švico in EU, s katerim bi zagotovili enotno razlago, spremljanje in uporabo dvostranskih sporazumov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj hitro sprejme celovit institucionalni sporazum med Švico in EU ter ga posreduje Parlamentu, da se zagotovi učinkovitost tega sporazuma; |
| --- | --- |

7.

vseeno ugotavlja, da je kljub doseženemu napredku v zvezi s sodelovanjem pri uporabi švicarskega konkurenčnega prava in konkurenčnega prava EU še vedno potreben celovit institucionalni sporazum med Švico in EU, s katerim bi zagotovili enotno razlago, spremljanje in uporabo dvostranskih sporazumov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj hitro sprejme celovit institucionalni sporazum med Švico in EU ter ga posreduje Parlamentu, da se zagotovi učinkovitost tega sporazuma;

| 8. | meni, da so glavne nove določbe, uvedene s tem tako imenovanim sporazumom druge generacije, denimo o možnosti izmenjave zaupnih informacij med Komisijo in švicarsko komisijo za konkurenco, pozitiven korak; meni, da bi lahko ta sporazum služil kot zgled za prihodnje dvostranske sporazume o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence, če bi imeli podpisnici sporazuma precej podobna pravila o konkurenci, pooblastila za preiskavo in veljavne sankcije; meni, da bi morala EU sprejeti splošni okvir z minimalno skupno in skladno osnovo za vsa prihodnja pogajanja na tem področju, pri čemer bi bilo treba Komisiji pustiti manevrski prostor za ambicioznejše dosežke v posameznih primerih; dodaja, da bi moral ta okvir vključevati pravila o varnih kanalih za posredovanje zaupnih informacij; |
| --- | --- |

8.

meni, da so glavne nove določbe, uvedene s tem tako imenovanim sporazumom druge generacije, denimo o možnosti izmenjave zaupnih informacij med Komisijo in švicarsko komisijo za konkurenco, pozitiven korak; meni, da bi lahko ta sporazum služil kot zgled za prihodnje dvostranske sporazume o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence, če bi imeli podpisnici sporazuma precej podobna pravila o konkurenci, pooblastila za preiskavo in veljavne sankcije; meni, da bi morala EU sprejeti splošni okvir z minimalno skupno in skladno osnovo za vsa prihodnja pogajanja na tem področju, pri čemer bi bilo treba Komisiji pustiti manevrski prostor za ambicioznejše dosežke v posameznih primerih; dodaja, da bi moral ta okvir vključevati pravila o varnih kanalih za posredovanje zaupnih informacij;

| 9. | poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja sodelovanje na področju izvrševanja politike konkurence na mednarodni ravni, zlasti v okviru večstranskih forumov, kot so Svetovna trgovinska organizacija, Mednarodna mreža za konkurenco in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj; meni, da bi bil to najučinkovitejši način sodelovanja, saj preiskave pogosto vključujejo več jurisdikcij, kjer ni dvostranskih sporazumov med vsemi stranmi oziroma imajo ti različne pogoje; poziva Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj in Mednarodno mrežo za konkurenco, naj oblikujeta orodja za spodbujanje večstranskega sodelovanja in posodabljata smernice o najboljši praksi; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja sodelovanje na področju izvrševanja politike konkurence na mednarodni ravni, zlasti v okviru večstranskih forumov, kot so Svetovna trgovinska organizacija, Mednarodna mreža za konkurenco in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj; meni, da bi bil to najučinkovitejši način sodelovanja, saj preiskave pogosto vključujejo več jurisdikcij, kjer ni dvostranskih sporazumov med vsemi stranmi oziroma imajo ti različne pogoje; poziva Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj in Mednarodno mrežo za konkurenco, naj oblikujeta orodja za spodbujanje večstranskega sodelovanja in posodabljata smernice o najboljši praksi;

| 10. | ugotavlja, da bi morala Svet in Komisija spodbujati to vrsto dvostranskih sporazumov, saj večstransko sodelovanje še ne deluje v celoti; spodbuja Komisijo, naj preuči možnost o začetku podobnih pogajanj z državami, s katerimi so že sklenjeni sporazumi prve generacije, pa tudi z drugimi pomembnimi mednarodnimi akterji in gospodarstvi v vzponu, kot je Kitajska ali Indija, če imata podpisnici sporazuma dovolj podobna pravila o konkurenci, pooblastila za preiskavo in veljavne sankcije; v primeru Kitajske podpira nadaljnjo krepitev sodelovanja na podlagi memoranduma o soglasju med EU in Kitajsko o sodelovanju na področju protimonopolne zakonodaje z dne 20. septembra 2012 in poziva, naj se to vprašanje vključi v pogajanja o dvostranskem sporazumu o naložbah, da bodo pravice gospodarskih družb EU bolje zaščitene; poudarja, da bi bilo treba v strategiji doseganja konvergence pri izvrševanju protimonopolne zakonodaje na svetovni ravni zagotoviti razvoj učinkovitih sredstev, s katerimi bi zagotovili, da se konkurenčno pravo v tretjih državah ne bo uporabljalo za prikrivanje ciljev industrijske politike; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da bi morala Svet in Komisija spodbujati to vrsto dvostranskih sporazumov, saj večstransko sodelovanje še ne deluje v celoti; spodbuja Komisijo, naj preuči možnost o začetku podobnih pogajanj z državami, s katerimi so že sklenjeni sporazumi prve generacije, pa tudi z drugimi pomembnimi mednarodnimi akterji in gospodarstvi v vzponu, kot je Kitajska ali Indija, če imata podpisnici sporazuma dovolj podobna pravila o konkurenci, pooblastila za preiskavo in veljavne sankcije; v primeru Kitajske podpira nadaljnjo krepitev sodelovanja na podlagi memoranduma o soglasju med EU in Kitajsko o sodelovanju na področju protimonopolne zakonodaje z dne 20. septembra 2012 in poziva, naj se to vprašanje vključi v pogajanja o dvostranskem sporazumu o naložbah, da bodo pravice gospodarskih družb EU bolje zaščitene; poudarja, da bi bilo treba v strategiji doseganja konvergence pri izvrševanju protimonopolne zakonodaje na svetovni ravni zagotoviti razvoj učinkovitih sredstev, s katerimi bi zagotovili, da se konkurenčno pravo v tretjih državah ne bo uporabljalo za prikrivanje ciljev industrijske politike;

| 11. | v zvezi s tem pozdravlja memorandum o soglasju z Indijo o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence z dne 21. novembra 2013 in tekoča pogajanja o dvostranskem sporazumu druge generacije s Kanado, pa tudi pogajanja o določbah o sodelovanju na področju konkurence v prostotrgovinskem sporazumu z Japonsko; poudarja, da so memorandum o soglasju in določbe v prostotrgovinskem sporazumu sicer pozitiven prvi korak v zvezi s sodelovanjem, dolgoročno pa je treba doseči bolj izpopolnjeno zavezujočo obliko sodelovanja, saj je na svetovni ravni vse več mednarodnih kartelov in primerov kršitev pravil o konkurenci; |
| --- | --- |

11.

v zvezi s tem pozdravlja memorandum o soglasju z Indijo o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence z dne 21. novembra 2013 in tekoča pogajanja o dvostranskem sporazumu druge generacije s Kanado, pa tudi pogajanja o določbah o sodelovanju na področju konkurence v prostotrgovinskem sporazumu z Japonsko; poudarja, da so memorandum o soglasju in določbe v prostotrgovinskem sporazumu sicer pozitiven prvi korak v zvezi s sodelovanjem, dolgoročno pa je treba doseči bolj izpopolnjeno zavezujočo obliko sodelovanja, saj je na svetovni ravni vse več mednarodnih kartelov in primerov kršitev pravil o konkurenci;

| 12. | poziva Komisijo in Svet, naj namenita prednost krepitvi poglavja o politiki konkurence v prostotrgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in Svet, naj namenita prednost krepitvi poglavja o politiki konkurence v prostotrgovinskih sporazumih;

| 13. | ugotavlja pa, da si morajo biti sistemi konkurenčnega prava udeleženih strani dovolj podobni; ugotavlja tudi, da je treba zagotoviti, da informacij, ki jih posreduje EU, ne bo mogoče uporabiti za naložitev zaporne kazni fizičnim osebam, če ta ni predvidena v pravilih, ki veljajo na ravni EU; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja pa, da si morajo biti sistemi konkurenčnega prava udeleženih strani dovolj podobni; ugotavlja tudi, da je treba zagotoviti, da informacij, ki jih posreduje EU, ne bo mogoče uporabiti za naložitev zaporne kazni fizičnim osebam, če ta ni predvidena v pravilih, ki veljajo na ravni EU;

| 14. | poziva Komisijo, naj redno obvešča Parlament in mu posreduje najnovejše informacije o vseh vrstah dejavnosti, ki jih izvaja na področju mednarodnega sodelovanja ne glede na to, ali gre za večstranske ali dvostranske pobude različnih oblik (uradni sporazumi, memorandumi o soglasju itd.), in sicer še pred njihovim končnim izidom, zlasti v zvezi s tekočimi pogajanji o dvostranskem sporazumu s Kanado; poziva, naj se te vrste dejavnosti vključijo v letni delovni program, ki ga komisar za konkurenco predloži Parlamentu, in naj ta komisar predsednika pristojnega parlamentarnega odbora v pisni obliki redno obvešča o razvoju mednarodnega sodelovanja na področju izvrševanja politike konkurence; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj redno obvešča Parlament in mu posreduje najnovejše informacije o vseh vrstah dejavnosti, ki jih izvaja na področju mednarodnega sodelovanja ne glede na to, ali gre za večstranske ali dvostranske pobude različnih oblik (uradni sporazumi, memorandumi o soglasju itd.), in sicer še pred njihovim končnim izidom, zlasti v zvezi s tekočimi pogajanji o dvostranskem sporazumu s Kanado; poziva, naj se te vrste dejavnosti vključijo v letni delovni program, ki ga komisar za konkurenco predloži Parlamentu, in naj ta komisar predsednika pristojnega parlamentarnega odbora v pisni obliki redno obvešča o razvoju mednarodnega sodelovanja na področju izvrševanja politike konkurence;

| 15. | poziva Komisijo, naj glede na prihodnja pogajanja o sporazumih o konkurenci Parlament celoviteje in pogosteje obvešča; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj glede na prihodnja pogajanja o sporazumih o konkurenci Parlament celoviteje in pogosteje obvešča;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim organom za konkurenco, švicarski komisiji za konkurenco, Svetovni trgovinski organizaciji, Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj in Mednarodni mreži za konkurenco. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim organom za konkurenco, švicarski komisiji za konkurenco, Svetovni trgovinski organizaciji, Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj in Mednarodni mreži za konkurenco.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/74

---

P7_TA(2014)0081

Pogodba o trgovini z orožjem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o ratifikaciji pogodbe o trgovini z orožjem (2014/2534(RSP))

(2017/C 093/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pogodbe o trgovini z orožjem, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 2. aprila 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe o trgovini z orožjem, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 2. aprila 2013,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/336/SZVP z dne 14. junija 2010 (1) in prejšnjih sklepov Sveta o dejavnostih EU v podporo sporazumu o trgovini z orožjem in predloga sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Pogodbo o trgovini z orožjem (12178/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/336/SZVP z dne 14. junija 2010 (1) in prejšnjih sklepov Sveta o dejavnostih EU v podporo sporazumu o trgovini z orožjem in predloga sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Pogodbo o trgovini z orožjem (12178/2013),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o izvajanju člena 10 Protokola Združenih narodov o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranem kriminalu (Protokol ZN o strelnem orožju), uvedbi izvoznih dovoljenj za strelno orožje, njegove sestavne dele in strelivo ter ukrepih glede njihovega uvoza in tranzita (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o izvajanju člena 10 Protokola Združenih narodov o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranem kriminalu (Protokol ZN o strelnem orožju), uvedbi izvoznih dovoljenj za strelno orožje, njegove sestavne dele in strelivo ter ukrepih glede njihovega uvoza in tranzita (4),

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/994/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/994/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (5),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. junija 2007 o sporazumu o trgovini z orožjem in oblikovanju skupnih mednarodnih standardov za uvoz, izvoz in trgovino s konvencionalnim orožjem (6), z dne 13. junija 2012 o pogajanjih o sporazumu OZN o trgovini z orožjem (7) in z dne 13. marca 2008 o Kodeksu ravnanja EU glede izvoza orožja – neuspeh Sveta pri sprejemanju skupnega stališča in preoblikovanju kodeksa v pravno zavezujoč instrument (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. junija 2007 o sporazumu o trgovini z orožjem in oblikovanju skupnih mednarodnih standardov za uvoz, izvoz in trgovino s konvencionalnim orožjem (6), z dne 13. junija 2012 o pogajanjih o sporazumu OZN o trgovini z orožjem (7) in z dne 13. marca 2008 o Kodeksu ravnanja EU glede izvoza orožja – neuspeh Sveta pri sprejemanju skupnega stališča in preoblikovanju kodeksa v pravno zavezujoč instrument (8),

| — | ob upoštevanju členov 21 in 34 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21 in 34 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 3, 4 in 5 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 4 in 5 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členoma 207(3) in 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0233/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členoma 207(3) in 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0233/2013),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je mednarodna trgovina s konvencionalnim orožjem posel, ki vsako leto premakne vsaj 70 milijard USD, in ker OZN ocenjuje, da se od 8 milijonov kosov orožja, ki se vsakodnevno proizvede na svetu, skoraj en milijon izgubi ali je ukraden, in ker običajno pristane v napačnih rokah, in ker vsako minuto ena oseba na svetu izgubi življenje zaradi nasilja z orožjem; |
| --- | --- |

A.

ker je mednarodna trgovina s konvencionalnim orožjem posel, ki vsako leto premakne vsaj 70 milijard USD, in ker OZN ocenjuje, da se od 8 milijonov kosov orožja, ki se vsakodnevno proizvede na svetu, skoraj en milijon izgubi ali je ukraden, in ker običajno pristane v napačnih rokah, in ker vsako minuto ena oseba na svetu izgubi življenje zaradi nasilja z orožjem;

| B. | ker po podatkih Mednarodnega mirovnega raziskovalnega inštituta v Stockholmu na EU kot celoto odpade 26 % svetovnega izvoza orožja in ker je 61 % tega izvoza namenjenih področjem izven EU; |
| --- | --- |

B.

ker po podatkih Mednarodnega mirovnega raziskovalnega inštituta v Stockholmu na EU kot celoto odpade 26 % svetovnega izvoza orožja in ker je 61 % tega izvoza namenjenih področjem izven EU;

| C. | ker od sprejetja Direktive 2009/43/ES trgovino z vojaško opremo v EU ureja enotni sistem globalnih dovoljenj EU in ker je EU pristojna za sklepanje mednarodnih sporazumov na področjih, ki sodijo v njeno izključno pristojnost; |
| --- | --- |

C.

ker od sprejetja Direktive 2009/43/ES trgovino z vojaško opremo v EU ureja enotni sistem globalnih dovoljenj EU in ker je EU pristojna za sklepanje mednarodnih sporazumov na področjih, ki sodijo v njeno izključno pristojnost;

| D. | ker skupno stališče Sveta z leta 2008 določa štiri zavezujoča merila, na podlagi katerih se lahko zavrnejo izvozna dovoljenja, in štiri dodatna merila, ki jih je treba upoštevati, ker ta merila ne posegajo v strožje nadzorne ukrepe držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker skupno stališče Sveta z leta 2008 določa štiri zavezujoča merila, na podlagi katerih se lahko zavrnejo izvozna dovoljenja, in štiri dodatna merila, ki jih je treba upoštevati, ker ta merila ne posegajo v strožje nadzorne ukrepe držav članic;

| E. | ker je spoštovanje človekovih pravic v središču skupnih vrednot, na katerih temelji Evropska unija, in ker mora v skladu s pogodbama trgovinska politika kot del zunanjega delovanja EU prispevati k spoštovanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

E.

ker je spoštovanje človekovih pravic v središču skupnih vrednot, na katerih temelji Evropska unija, in ker mora v skladu s pogodbama trgovinska politika kot del zunanjega delovanja EU prispevati k spoštovanju človekovih pravic;

| F. | ker izvoz orožja ne vpliva samo na varnost, ampak tudi na raziskave in razvoj, inovacije in industrijske zmogljivosti, dvostransko in večstransko trgovino ter trajnostni razvoj; ker nestabilnost, nastala zaradi večje razpoložljivosti orožja, povzroča upad gospodarstva in revščino; ker trgovina z orožjem, zlasti z državami v razvoju, vodi do korupcije in prezadolženosti ter odvzema pomembne vire za razvoj družbe v teh državah; ker mednarodna trgovina lahko v celoti pripomore k zagotavljanju trajnih delovnih mest, rasti in razvoja le v vzdušju mednarodnega dobrega upravljanja, če že ne popolnega miru, varnosti in stabilnosti; |
| --- | --- |

F.

ker izvoz orožja ne vpliva samo na varnost, ampak tudi na raziskave in razvoj, inovacije in industrijske zmogljivosti, dvostransko in večstransko trgovino ter trajnostni razvoj; ker nestabilnost, nastala zaradi večje razpoložljivosti orožja, povzroča upad gospodarstva in revščino; ker trgovina z orožjem, zlasti z državami v razvoju, vodi do korupcije in prezadolženosti ter odvzema pomembne vire za razvoj družbe v teh državah; ker mednarodna trgovina lahko v celoti pripomore k zagotavljanju trajnih delovnih mest, rasti in razvoja le v vzdušju mednarodnega dobrega upravljanja, če že ne popolnega miru, varnosti in stabilnosti;

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja, da je bila pod okriljem Združenih narodov po sedmih letih dolgih pogajanj sprejeta pravno zavezujoča pogodba o trgovini z orožjem, ki ureja mednarodno trgovino s konvencionalnim orožjem; opozarja, da je namen pogodbe oblikovati najvišje možne mednarodne standarde za urejanje mednarodne trgovine s konvencionalnim orožjem, da bi se preprečevala in izkoreninila nezakonita trgovina s konvencionalnim orožjem z namenom prispevanja k mednarodnemu in regionalnemu miru, varnosti in stabilnosti ter zmanjšanja trpljenja ljudi; je prepričan, da lahko učinkovito izvajanje pogodbe znatno prispeva h krepitvi spoštovanja mednarodnega prava o človekovih pravicah in humanitarnega prava po vsem svetu; pozdravlja velik prispevek civilnodružbenih organizacij od zasnove do sprejetja pogodbe o trgovini z orožjem; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja, da je bila pod okriljem Združenih narodov po sedmih letih dolgih pogajanj sprejeta pravno zavezujoča pogodba o trgovini z orožjem, ki ureja mednarodno trgovino s konvencionalnim orožjem; opozarja, da je namen pogodbe oblikovati najvišje možne mednarodne standarde za urejanje mednarodne trgovine s konvencionalnim orožjem, da bi se preprečevala in izkoreninila nezakonita trgovina s konvencionalnim orožjem z namenom prispevanja k mednarodnemu in regionalnemu miru, varnosti in stabilnosti ter zmanjšanja trpljenja ljudi; je prepričan, da lahko učinkovito izvajanje pogodbe znatno prispeva h krepitvi spoštovanja mednarodnega prava o človekovih pravicah in humanitarnega prava po vsem svetu; pozdravlja velik prispevek civilnodružbenih organizacij od zasnove do sprejetja pogodbe o trgovini z orožjem;

| 2. | poudarja, da je dolgoročni uspeh pogodbe o trgovini z orožjem odvisen od sodelovanja čim več držav, vključno in zlasti vseh pomembnih akterjev v mednarodni trgovini z orožjem; pozdravlja dejstvo, da je večina držav članic Združenih narodov že podpisala pogodbo, in poziva ostale, naj storijo enako in pogodbo čim prej ratificirajo; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj svojim ciljem na področju zunanjih zadev in temam, ki se vključijo v dvostranske sporazume, doda vabilo tretjim državam, da pristopijo k pogodbi o trgovini z orožjem; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je dolgoročni uspeh pogodbe o trgovini z orožjem odvisen od sodelovanja čim več držav, vključno in zlasti vseh pomembnih akterjev v mednarodni trgovini z orožjem; pozdravlja dejstvo, da je večina držav članic Združenih narodov že podpisala pogodbo, in poziva ostale, naj storijo enako in pogodbo čim prej ratificirajo; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj svojim ciljem na področju zunanjih zadev in temam, ki se vključijo v dvostranske sporazume, doda vabilo tretjim državam, da pristopijo k pogodbi o trgovini z orožjem;

| 3. | ugotavlja, da nekateri trgovinski sporazumi vsebujejo klavzule, ki spodbujajo neširjenje orožja za množično uničevanje in sporazume v zvezi z njim, zato poziva Komisijo, naj preuči, v kolikšni meri bi lahko sedanje in prihodnje trgovinske instrumente uporabili za spodbujanje ratifikacije in izvajanja pogodbe o trgovini z orožjem; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da nekateri trgovinski sporazumi vsebujejo klavzule, ki spodbujajo neširjenje orožja za množično uničevanje in sporazume v zvezi z njim, zato poziva Komisijo, naj preuči, v kolikšni meri bi lahko sedanje in prihodnje trgovinske instrumente uporabili za spodbujanje ratifikacije in izvajanja pogodbe o trgovini z orožjem;

| 4. | poudarja, da nezakoniti ali neurejeni prenosi orožja povzročajo trpljenje ljudi ter netijo oborožene spopade, nestabilnost, teroristične napade in korupcijo, pa tudi spremljajoče pojave ogrožanja družbeno-ekonomskega razvoja in kršenje demokracije in načel pravne države, prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da nezakoniti ali neurejeni prenosi orožja povzročajo trpljenje ljudi ter netijo oborožene spopade, nestabilnost, teroristične napade in korupcijo, pa tudi spremljajoče pojave ogrožanja družbeno-ekonomskega razvoja in kršenje demokracije in načel pravne države, prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava;

Področje uporabe

| 5. | meni, da je obžalovanja vredno, da se s pogodbo ne uvaja skupna in natančna opredelitev konvencionalnega orožja in da se pogodba nanaša samo na osem kategorij orožja, ki so določene v členu 2(1), in da ne vsebuje seznama, ki bi opisoval konkretne tipe orožja, ki spadajo v vsako od kategorij; vseeno pozdravlja uporabo širokih kategorij pri opredelitvah vrst zadevnega orožja; je zlasti zadovoljen z vključitvijo osebnega in lahkega orožja, streliva in sestavnih delov; poziva države pogodbenice, naj v okviru svoje nacionalne zakonodaje vsako kategorijo razumejo v najširšem pomenu; obžaluje, da v področje uporabe pogodbe niso vključeni oboroženi sistemi za brezpilotno upravljanje zrakoplovov (brezpilotna letala); |
| --- | --- |

5.

meni, da je obžalovanja vredno, da se s pogodbo ne uvaja skupna in natančna opredelitev konvencionalnega orožja in da se pogodba nanaša samo na osem kategorij orožja, ki so določene v členu 2(1), in da ne vsebuje seznama, ki bi opisoval konkretne tipe orožja, ki spadajo v vsako od kategorij; vseeno pozdravlja uporabo širokih kategorij pri opredelitvah vrst zadevnega orožja; je zlasti zadovoljen z vključitvijo osebnega in lahkega orožja, streliva in sestavnih delov; poziva države pogodbenice, naj v okviru svoje nacionalne zakonodaje vsako kategorijo razumejo v najširšem pomenu; obžaluje, da v področje uporabe pogodbe niso vključeni oboroženi sistemi za brezpilotno upravljanje zrakoplovov (brezpilotna letala);

| 6. | obžaluje, da v pogodbo ni vključena tehnična pomoč, ki zajema popravila, vzdrževanje ali razvoj; saj so to dejavnosti, ki so vključene v predpise Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da v pogodbo ni vključena tehnična pomoč, ki zajema popravila, vzdrževanje ali razvoj; saj so to dejavnosti, ki so vključene v predpise Evropske unije;

| 7. | poziva države članice EU, naj pojasnijo, da se izraz „prenos“ iz člena 2(2) pogodbe uporablja za darila in posojila ter vse druge oblike prenosov in da zato vse te dejavnosti sodijo v področje uporabe te pogodbe; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice EU, naj pojasnijo, da se izraz „prenos“ iz člena 2(2) pogodbe uporablja za darila in posojila ter vse druge oblike prenosov in da zato vse te dejavnosti sodijo v področje uporabe te pogodbe;

| 8. | poziva vse države pogodbenice, naj glede nadzora izvoza ter uporabe člena 6 (Prepovedi) in člena 7 (1) (Izvoz in ocena izvoza) pogodbe o trgovini z orožjem več pozornosti namenijo blagu, ki se lahko uporabi za civilne in vojaške namene, kot je tehnologija za nadzor, ter podobno tudi rezervnim delom in izdelkom, ki so primerni za uporabo v kibernetskih vojnah ali za kršenje človekovih pravic, ki ne povzroča smrtnih žrtev, ter predlaga, naj se raziščejo možnosti razširitve področja uporabe pogodbe o trgovini z orožjem, da bi ta vključevala storitve, povezane z izvozom orožja, ter blago in tehnologije z dvojno rabo; |
| --- | --- |

8.

poziva vse države pogodbenice, naj glede nadzora izvoza ter uporabe člena 6 (Prepovedi) in člena 7 (1) (Izvoz in ocena izvoza) pogodbe o trgovini z orožjem več pozornosti namenijo blagu, ki se lahko uporabi za civilne in vojaške namene, kot je tehnologija za nadzor, ter podobno tudi rezervnim delom in izdelkom, ki so primerni za uporabo v kibernetskih vojnah ali za kršenje človekovih pravic, ki ne povzroča smrtnih žrtev, ter predlaga, naj se raziščejo možnosti razširitve področja uporabe pogodbe o trgovini z orožjem, da bi ta vključevala storitve, povezane z izvozom orožja, ter blago in tehnologije z dvojno rabo;

| 9. | pozdravlja določbe, namenjene preprečevanju preusmerjanja orožja; ugotavlja pa, da je državam pogodbenicam dopuščeno veliko manevrskega prostora pri določanju ravni tveganja preusmeritve orožja; obžaluje, da strelivo in sestavni deli niso izrecno zajeti v te določbe, in poziva države pogodbenice, zlasti države članice EU, naj v svojih nacionalnih zakonodajah to popravijo, v skladu s skupnim stališčem Sveta iz leta 2008; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja določbe, namenjene preprečevanju preusmerjanja orožja; ugotavlja pa, da je državam pogodbenicam dopuščeno veliko manevrskega prostora pri določanju ravni tveganja preusmeritve orožja; obžaluje, da strelivo in sestavni deli niso izrecno zajeti v te določbe, in poziva države pogodbenice, zlasti države članice EU, naj v svojih nacionalnih zakonodajah to popravijo, v skladu s skupnim stališčem Sveta iz leta 2008;

| 10. | priznava pomen oborožitvene industrije za rast in inovacije, poleg njene temeljne vloge pri zagotavljanju življenjsko pomembnih zmogljivosti; ponovno opozarja na legitimni interes držav, da pridobijo konvencionalno orožje in izvajajo svojo pravico do samoobrambe ter proizvodnje, izvoza, uvoza in prenosa tega orožja; opozarja tudi, da je v interesu držav pogodbenic zagotavljati, da oborožitvena industrija spoštuje mednarodno pravo in zavezujoče režime nadzora orožja, da se ohranjajo in varujejo temeljna načela demokracije, pravne države, človekovih pravic in humanitarnega prava ter spodbuja preprečevanje in reševanje konfliktov; |
| --- | --- |

10.

priznava pomen oborožitvene industrije za rast in inovacije, poleg njene temeljne vloge pri zagotavljanju življenjsko pomembnih zmogljivosti; ponovno opozarja na legitimni interes držav, da pridobijo konvencionalno orožje in izvajajo svojo pravico do samoobrambe ter proizvodnje, izvoza, uvoza in prenosa tega orožja; opozarja tudi, da je v interesu držav pogodbenic zagotavljati, da oborožitvena industrija spoštuje mednarodno pravo in zavezujoče režime nadzora orožja, da se ohranjajo in varujejo temeljna načela demokracije, pravne države, človekovih pravic in humanitarnega prava ter spodbuja preprečevanje in reševanje konfliktov;

| 11. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pomagata pri pripravi obvezujočega kodeksa ravnanja za zasebne akterje, udeležene v trgovini z vojaškim blagom, v skladu z vodilnimi načeli Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah; odločno poziva evropsko obrambno industrijo, naj odprto in pregledno prispeva k podpori izvajanja, med drugim tudi z javno-zasebnimi partnerstvi, in naj spodbuja upoštevanje zlasti okrepljenih zavez glede odgovornosti in obveze, ki izhaja iz odgovornosti za preprečevanje prenosa nezakonitega orožja; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pomagata pri pripravi obvezujočega kodeksa ravnanja za zasebne akterje, udeležene v trgovini z vojaškim blagom, v skladu z vodilnimi načeli Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah; odločno poziva evropsko obrambno industrijo, naj odprto in pregledno prispeva k podpori izvajanja, med drugim tudi z javno-zasebnimi partnerstvi, in naj spodbuja upoštevanje zlasti okrepljenih zavez glede odgovornosti in obveze, ki izhaja iz odgovornosti za preprečevanje prenosa nezakonitega orožja;

Merila in mednarodni standardi

| 12. | poudarja pomen obveznosti, ki jih pogodba nalaga državam pogodbenicam, da vzpostavijo nacionalni sistem nadzora za prenose orožja (izvoz, uvoz, tranzit, pretovarjanje in posredovanje); |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen obveznosti, ki jih pogodba nalaga državam pogodbenicam, da vzpostavijo nacionalni sistem nadzora za prenose orožja (izvoz, uvoz, tranzit, pretovarjanje in posredovanje);

| 13. | pozdravlja zlasti prepoved vsakršnega prenosa orožja, če je država v času odobritve seznanjena s tem, da se bo orožje uporabilo za genocid, zločine proti človeštvu ali vojne zločine; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja zlasti prepoved vsakršnega prenosa orožja, če je država v času odobritve seznanjena s tem, da se bo orožje uporabilo za genocid, zločine proti človeštvu ali vojne zločine;

| 14. | pozdravlja dejstvo, da je prenos orožja v širšem skladu z različnimi regionalnimi sporazumi in instrumenti o nadzoru prenosa, vključno s skupnim stališčem Sveta iz leta 2008, prepovedan, če države pogodbenice ocenijo, da obstaja izrazito tveganje, da bo orožje ogrozilo mir in varnost ali se bo uporabilo za: (1) kršenje humanitarnega prava, (2) kršenje človekovih pravic, (3) organizirani kriminal in (4) teroristična dejanja; spodbuja vse države članice, naj razvijejo izčrpne smernice, da se bodo ta merila uporabljala z ustrezno strogostjo in doslednostjo; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja dejstvo, da je prenos orožja v širšem skladu z različnimi regionalnimi sporazumi in instrumenti o nadzoru prenosa, vključno s skupnim stališčem Sveta iz leta 2008, prepovedan, če države pogodbenice ocenijo, da obstaja izrazito tveganje, da bo orožje ogrozilo mir in varnost ali se bo uporabilo za: (1) kršenje humanitarnega prava, (2) kršenje človekovih pravic, (3) organizirani kriminal in (4) teroristična dejanja; spodbuja vse države članice, naj razvijejo izčrpne smernice, da se bodo ta merila uporabljala z ustrezno strogostjo in doslednostjo;

| 15. | poziva Komisijo in Svet, naj v povezavi z institucionalno organiziranostjo na evropski ravni in izvedbenimi mehanizmi zagotovita večjo usklajenost med raznimi evropskimi instrumenti, ki urejajo gibanje (izvoz, prenos, posredovanje in tranzit) orožja ter strateškega blaga, kot so skupno stališče Sveta 2008, Uredba (ES) št. 428/2009 o blagu z dvojno rabo, Uredba (EU) št. 258/2012 o členu 10 protokola o strelnem orožju in ciljni ukrepi iz člena 218 Pogodbe, da bi se izognili pravni zmedi in prevelikim dodatnim stroškom za relevantne gospodarske subjekte iz EU; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in Svet, naj v povezavi z institucionalno organiziranostjo na evropski ravni in izvedbenimi mehanizmi zagotovita večjo usklajenost med raznimi evropskimi instrumenti, ki urejajo gibanje (izvoz, prenos, posredovanje in tranzit) orožja ter strateškega blaga, kot so skupno stališče Sveta 2008, Uredba (ES) št. 428/2009 o blagu z dvojno rabo, Uredba (EU) št. 258/2012 o členu 10 protokola o strelnem orožju in ciljni ukrepi iz člena 218 Pogodbe, da bi se izognili pravni zmedi in prevelikim dodatnim stroškom za relevantne gospodarske subjekte iz EU;

| 16. | pozdravlja zahtevo, da morajo države pogodbenice v procesu odločanja o dovoljenjih upoštevati tveganje, da utegne biti orožje, ki se prenese, uporabljeno za huda nasilna dejanja na podlagi spola ali takšna dejanja olajšati ali za huda nasilna dejanja nad ženskami in otroki; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja zahtevo, da morajo države pogodbenice v procesu odločanja o dovoljenjih upoštevati tveganje, da utegne biti orožje, ki se prenese, uporabljeno za huda nasilna dejanja na podlagi spola ali takšna dejanja olajšati ali za huda nasilna dejanja nad ženskami in otroki;

Izvajanje in poročanje

| 17. | poudarja pomen učinkovitega in verodostojnega izvajanja pogodbe z jasno opredelitvijo odgovornosti držav pogodbenic; v zvezi s tem opozarja, da imajo države pogodbenice veliko svobode pri razlagi sporazuma; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen učinkovitega in verodostojnega izvajanja pogodbe z jasno opredelitvijo odgovornosti držav pogodbenic; v zvezi s tem opozarja, da imajo države pogodbenice veliko svobode pri razlagi sporazuma;

| 18. | opozarja, da ni obveze, v skladu s katero bi bilo treba upoštevati obstoj napetosti ali oboroženih konfliktov v namembni državi kot tudi ne stopnje njenega razvoja; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da ni obveze, v skladu s katero bi bilo treba upoštevati obstoj napetosti ali oboroženih konfliktov v namembni državi kot tudi ne stopnje njenega razvoja;

| 19. | izpostavlja obveznost držav pogodbenic, da letno poročajo o svojem izvozu in uvozu konvencionalnega orožja; odločno poziva, naj bodo ta poročila praviloma dostopna javnosti; poziva države članice EU, naj se zavežejo preglednosti in javnosti razkrijejo svoja letna poročila o prenosih orožja ter naj ne čakajo na vsesplošno upoštevanje tega načela; |
| --- | --- |

19.

izpostavlja obveznost držav pogodbenic, da letno poročajo o svojem izvozu in uvozu konvencionalnega orožja; odločno poziva, naj bodo ta poročila praviloma dostopna javnosti; poziva države članice EU, naj se zavežejo preglednosti in javnosti razkrijejo svoja letna poročila o prenosih orožja ter naj ne čakajo na vsesplošno upoštevanje tega načela;

| 20. | je prepričan, da je popolna preglednost v veliki meri odvisna od odgovornosti pred parlamenti, državljani in organizacijami civilne družbe, ter poziva k oblikovanju mehanizmov preglednosti, ki bodo omogočali njihovo sodelovanje pri uveljavljanju odgovornosti svojih vlad; |
| --- | --- |

20.

je prepričan, da je popolna preglednost v veliki meri odvisna od odgovornosti pred parlamenti, državljani in organizacijami civilne družbe, ter poziva k oblikovanju mehanizmov preglednosti, ki bodo omogočali njihovo sodelovanje pri uveljavljanju odgovornosti svojih vlad;

| 21. | poudarja pomembno vlogo nacionalnih parlamentov, nevladnih organizacij in civilne družbe pri izvajanju in uveljavljanju dogovorjenih standardov iz pogodbe o trgovini z orožjem na nacionalni in mednarodni ravni ter vzpostavljanju preglednega nadzornega sistema, ki upošteva načelo odgovornosti; zato poziva, naj se podpora (vključno s finančno) zagotavlja mednarodnim, preglednim in odpornim nadzornim mehanizmom, ki bodo spodbudili vlogo parlamentov in civilne družbe; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomembno vlogo nacionalnih parlamentov, nevladnih organizacij in civilne družbe pri izvajanju in uveljavljanju dogovorjenih standardov iz pogodbe o trgovini z orožjem na nacionalni in mednarodni ravni ter vzpostavljanju preglednega nadzornega sistema, ki upošteva načelo odgovornosti; zato poziva, naj se podpora (vključno s finančno) zagotavlja mednarodnim, preglednim in odpornim nadzornim mehanizmom, ki bodo spodbudili vlogo parlamentov in civilne družbe;

| 22. | pozdravlja določbe o mednarodnem sodelovanju in pomoči ter oblikovanju prostovoljnega skrbniškega sklada za pomoč državam pogodbenicam, ki bodo potrebovale podporo pri izvajanju pogodbe; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja določbe o mednarodnem sodelovanju in pomoči ter oblikovanju prostovoljnega skrbniškega sklada za pomoč državam pogodbenicam, ki bodo potrebovale podporo pri izvajanju pogodbe;

| 23. | pozdravlja tudi ustanovitev konference držav pogodbenic, ki se bo redno sestajala in pregledovala izvajanje pogodbe ter med drugim zagotavljala, da bo trgovina z novimi oborožitvenimi tehnologijami zajeta v pogodbi; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja tudi ustanovitev konference držav pogodbenic, ki se bo redno sestajala in pregledovala izvajanje pogodbe ter med drugim zagotavljala, da bo trgovina z novimi oborožitvenimi tehnologijami zajeta v pogodbi;

EU in njene države članice

| 24. | priznava dosledno vlogo EU in njenih držav članic pri podpiranju mednarodnega procesa določanja enotnih zavezujočih pravil, ki urejajo mednarodno trgovino z orožjem; pozdravlja dejstvo, da so pogodbo podpisale vse države članice; pričakuje, da bodo države članice po odobritvi Evropskega parlamenta hitro ratificirale pogodbo; |
| --- | --- |

24.

priznava dosledno vlogo EU in njenih držav članic pri podpiranju mednarodnega procesa določanja enotnih zavezujočih pravil, ki urejajo mednarodno trgovino z orožjem; pozdravlja dejstvo, da so pogodbo podpisale vse države članice; pričakuje, da bodo države članice po odobritvi Evropskega parlamenta hitro ratificirale pogodbo;

| 25. | zato poziva grško predsedstvo, naj ratifikacijo in izvajanje pogodbe o trgovini z orožjem obravnava kot največjo prednostno nalogo in redno poroča Parlamentu o dejavnostih, povezanih s tem; poziva države članice, naj po vsej Evropski uniji hitro, učinkovito in enotno izvajajo pogodbo o trgovini z orožjem, pri čemer naj ne zanemarijo skupnega stališča Sveta iz leta 2008 kot veljavne podlage evropskega skupnega imenovalca pri nadzoru izvoza orožja; |
| --- | --- |

25.

zato poziva grško predsedstvo, naj ratifikacijo in izvajanje pogodbe o trgovini z orožjem obravnava kot največjo prednostno nalogo in redno poroča Parlamentu o dejavnostih, povezanih s tem; poziva države članice, naj po vsej Evropski uniji hitro, učinkovito in enotno izvajajo pogodbo o trgovini z orožjem, pri čemer naj ne zanemarijo skupnega stališča Sveta iz leta 2008 kot veljavne podlage evropskega skupnega imenovalca pri nadzoru izvoza orožja;

| 26. | opozarja države članice na skupno odgovornost glede enotne in enako dosledne uporabe in tolmačenja skupnega stališča Sveta iz leta 2008 o izvozu orožja; |
| --- | --- |

26.

opozarja države članice na skupno odgovornost glede enotne in enako dosledne uporabe in tolmačenja skupnega stališča Sveta iz leta 2008 o izvozu orožja;

| 27. | poziva države članice, naj pregledno in v celoti izpolnjujejo svoje obveznosti poročanja tako na ravni EU kot OZN, in naj v svetovnem merilu spodbujajo preglednost ter izmenjavo informacij in najboljše prakse prenosa in preusmeritve orožja; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj pregledno in v celoti izpolnjujejo svoje obveznosti poročanja tako na ravni EU kot OZN, in naj v svetovnem merilu spodbujajo preglednost ter izmenjavo informacij in najboljše prakse prenosa in preusmeritve orožja;

| 28. | pozdravlja dejavno vlogo, ki jo ima EU v pogajanjih o pogodbi o trgovini z orožjem; obžaluje, da ta pogodba ne vsebuje določb, ki bi EU ali drugim regionalnim organizacijam omogočale pristop k njej; poudarja, da morajo regionalne organizacije odigrati pomembno vlogo pri izvajanju pogodbe in poziva, naj se ob prvi primerni priložnosti v pogodbo vnesejo določbe, ki bodo EU ali drugim regionalnim organizacijam omogočale, da se ji pridružijo; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja dejavno vlogo, ki jo ima EU v pogajanjih o pogodbi o trgovini z orožjem; obžaluje, da ta pogodba ne vsebuje določb, ki bi EU ali drugim regionalnim organizacijam omogočale pristop k njej; poudarja, da morajo regionalne organizacije odigrati pomembno vlogo pri izvajanju pogodbe in poziva, naj se ob prvi primerni priložnosti v pogodbo vnesejo določbe, ki bodo EU ali drugim regionalnim organizacijam omogočale, da se ji pridružijo;

| 29. | pozdravlja dejstvo, da pogodba države obvezuje k temu, da vsako leto predložijo poročilo o svojem uvozu in izvozu (člen 13.3); to je izjemno pozitiven vidik, ki povečuje zaupanje med državami, saj na ta način dobijo informacije o orožju, ki ga kupujejo druge države; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dejstvo, da pogodba države obvezuje k temu, da vsako leto predložijo poročilo o svojem uvozu in izvozu (člen 13.3); to je izjemno pozitiven vidik, ki povečuje zaupanje med državami, saj na ta način dobijo informacije o orožju, ki ga kupujejo druge države;

| 30. | poziva Evropsko Komisijo k predložitvi ambicioznega predloga sklepa Sveta o podpornih mehanizmih EU za izvajanje pogodbe o trgovini z orožjem; |
| --- | --- |

30.

poziva Evropsko Komisijo k predložitvi ambicioznega predloga sklepa Sveta o podpornih mehanizmih EU za izvajanje pogodbe o trgovini z orožjem;

| 31. | poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo podporo tretjim državam, ki potrebujejo pomoč pri uresničevanju obveznosti iz pogodbe; v tem okviru pozdravlja sklepe Sveta za zunanje zadeve z dne 16. decembra 2013, da se 5,2 milijona EUR proračuna EU nakaže v prostovoljni skrbniški sklad, ki bo ustanovljen na podlagi pogodbe; |
| --- | --- |

31.

poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo podporo tretjim državam, ki potrebujejo pomoč pri uresničevanju obveznosti iz pogodbe; v tem okviru pozdravlja sklepe Sveta za zunanje zadeve z dne 16. decembra 2013, da se 5,2 milijona EUR proračuna EU nakaže v prostovoljni skrbniški sklad, ki bo ustanovljen na podlagi pogodbe;

| 32. | poudarja, da je treba vsa prizadevanja v podporo izvajanju tesno usklajevati z dejavnostmi drugih donatorjev in preostalih podpisnic pogodbe o trgovini z orožjem ter upoštevati stališča raziskovalnih inštitutov in organizacij civilne družbe, kot so organizacije, ustanovljene v okviru skrbniškega sklada OZN za podporo sodelovanju pri urejanju področja orožja (UNSCAR) in civilno družbo na lokalni ravni spodbujati k sodelovanju; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba vsa prizadevanja v podporo izvajanju tesno usklajevati z dejavnostmi drugih donatorjev in preostalih podpisnic pogodbe o trgovini z orožjem ter upoštevati stališča raziskovalnih inštitutov in organizacij civilne družbe, kot so organizacije, ustanovljene v okviru skrbniškega sklada OZN za podporo sodelovanju pri urejanju področja orožja (UNSCAR) in civilno družbo na lokalni ravni spodbujati k sodelovanju;

| 33. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pripravita in izvedeta usklajen program ozaveščanja o tej pogodbi in vanj vključita oziroma nadgradita že obstoječe dejavnosti, ter pri upoštevata dejavnosti lokalnih pobud ozaveščanja organizacij civilne družbe in preostalih donatorskih in civilnodružbenih organizacij, pri tem pa upoštevata izkušnje, pridobljene na tem področju; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pripravita in izvedeta usklajen program ozaveščanja o tej pogodbi in vanj vključita oziroma nadgradita že obstoječe dejavnosti, ter pri upoštevata dejavnosti lokalnih pobud ozaveščanja organizacij civilne družbe in preostalih donatorskih in civilnodružbenih organizacij, pri tem pa upoštevata izkušnje, pridobljene na tem področju;

| 34. | opozarja na določbo o spremembi sporazuma, ki predstavlja zadnje sredstvo in za katero je, če bi se izkazala za nujno, potrebna tričetrtinska večina držav pogodbenic, ter spodbuja EU in njene države članice, naj to določbo v prihodnosti uporabljajo za nadaljnjo krepitev te ureditve in odpravljanje vrzeli; poziva Komisijo, naj medtem spodbuja dvostranske rešitve v povezavi s trgovinskimi odnosi, ki jih ureja ta pogodba; |
| --- | --- |

34.

opozarja na določbo o spremembi sporazuma, ki predstavlja zadnje sredstvo in za katero je, če bi se izkazala za nujno, potrebna tričetrtinska večina držav pogodbenic, ter spodbuja EU in njene države članice, naj to določbo v prihodnosti uporabljajo za nadaljnjo krepitev te ureditve in odpravljanje vrzeli; poziva Komisijo, naj medtem spodbuja dvostranske rešitve v povezavi s trgovinskimi odnosi, ki jih ureja ta pogodba;

| 35. | poziva Helensko republiko, naj v okviru grškega predsedovanja Svetu EU, na dnevni red prihodnje Medparlamentarne konference za SZVP-SVOP vključi vprašanje ratifikacije pogodbe o trgovini z orožjem in skupnega stališča Sveta iz leta 2008; |
| --- | --- |

35.

poziva Helensko republiko, naj v okviru grškega predsedovanja Svetu EU, na dnevni red prihodnje Medparlamentarne konference za SZVP-SVOP vključi vprašanje ratifikacije pogodbe o trgovini z orožjem in skupnega stališča Sveta iz leta 2008;

| 36. | poziva Svet, naj glede na to, da se pogodba o trgovini z orožjem nanaša na izključne pristojnosti EU in nacionalne kompetence, državam članicam da dovoljenje za ratifikacijo pogodbe v interesu Evropske unije; |
| --- | --- |

36.

poziva Svet, naj glede na to, da se pogodba o trgovini z orožjem nanaša na izključne pristojnosti EU in nacionalne kompetence, državam članicam da dovoljenje za ratifikacijo pogodbe v interesu Evropske unije;

o

o o

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, nacionalnim parlamentom držav članic EU, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

37.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, nacionalnim parlamentom držav članic EU, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  UL L 152, 18.6.2010, str. 14.

(2)  UL L 256, 13.9.1991, str. 51.

(3)  UL L 146, 10.6.2009, str. 1.

(4)  UL L 94, 30.3.2012, str. 1.

(5)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

(6)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 342.

(7)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 58.

(8)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 48.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/79

---

P7_TA(2014)0094

Okvir podnebne in energetske politike do 2030

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 (2013/2135(INI))

(2017/C 093/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom „Okvir podnebne in energetske politike do 2030“ (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom „Okvir podnebne in energetske politike do 2030“ (COM(2013)0169),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 191, 192 in 194, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 191, 192 in 194,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in o razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi Uredbe (ES) št. 713/2009, Uredbe (ES) št. 714/2009 in Uredbe (ES) št. 715/2009 (5), ter sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2013 z naslovom „Dolgoročna vizija za evropsko infrastrukturo in naprej“ (COM(2013)0711), ki določa prvi seznam projektov skupnega interesa na ravni Unije na področju energetske infrastrukture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in o razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi Uredbe (ES) št. 713/2009, Uredbe (ES) št. 714/2009 in Uredbe (ES) št. 715/2009 (5), ter sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2013 z naslovom „Dolgoročna vizija za evropsko infrastrukturo in naprej“ (COM(2013)0711), ki določa prvi seznam projektov skupnega interesa na ravni Unije na področju energetske infrastrukture,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Drugi strateški pregled energetske politike – Akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo“ (COM(2008)0781) z dne 13. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Drugi strateški pregled energetske politike – Akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo“ (COM(2008)0781) z dne 13. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (6),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“ (COM(2011)0571) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“ (COM(2011)0571) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ (COM(2012)0582),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o pregledu akcijskega načrta o energetski učinkovitosti (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o pregledu akcijskega načrta o energetski učinkovitosti (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom „Poročilo o napredku na področju energije iz obnovljivih virov“ (COM(2013)0175), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom „Poročilo o napredku na področju energije iz obnovljivih virov“ (COM(2013)0175),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o vplivih črpanja plina in nafte iz skrilavca na okolje (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o vplivih črpanja plina in nafte iz skrilavca na okolje (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o industrijskih, energetskih in drugih vidikih v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o industrijskih, energetskih in drugih vidikih v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o konferenci o podnebnih spremembah v Dohi v Katarju (COP 18) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o konferenci o podnebnih spremembah v Dohi v Katarju (COP 18) (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o mikroproizvodnji – proizvodnja električne energije in toplote v manjšem obsegu (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o mikroproizvodnji – proizvodnja električne energije in toplote v manjšem obsegu (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2012 z naslovom „Energija iz obnovljivih virov: glavni akter na evropskem energetskem trgu“ (COM(2012)0271) in svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o sedanjih izzivih in priložnostih za energijo iz obnovljivih virov na notranjem evropskem energetskem trgu (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2012 z naslovom „Energija iz obnovljivih virov: glavni akter na evropskem energetskem trgu“ (COM(2012)0271) in svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o sedanjih izzivih in priložnostih za energijo iz obnovljivih virov na notranjem evropskem energetskem trgu (16),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2012 z naslovom „Za boljše delovanje notranjega energetskega trga“ (COM(2012)0663) in svoje resolucije z dne 10. septembra 2013 o boljšem delovanju notranjega energetskega trga (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2012 z naslovom „Za boljše delovanje notranjega energetskega trga“ (COM(2012)0663) in svoje resolucije z dne 10. septembra 2013 o boljšem delovanju notranjega energetskega trga (17),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. novembra 2012 z naslovom „Stanje na evropskem trgu ogljika v letu 2012“ (COM(2012)0652), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. novembra 2012 z naslovom „Stanje na evropskem trgu ogljika v letu 2012“ (COM(2012)0652),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2013 z naslovom „Strategija Evropske unije za prilagajanje podnebnim spremembam“ (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2013 z naslovom „Strategija Evropske unije za prilagajanje podnebnim spremembam“ (COM(2013)0216),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. marca 2011, v katerih je ponovno potrdil cilj EU o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za 80 – 95 % do leta 2050 v primerjavi z letom 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. marca 2011, v katerih je ponovno potrdil cilj EU o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za 80 – 95 % do leta 2050 v primerjavi z letom 1990,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o konferenci o podnebnih spremembah v Varšavi na Poljskem (COP 19) (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o konferenci o podnebnih spremembah v Varšavi na Poljskem (COP 19) (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje prehoda na energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (19),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 10. junija 2013 z naslovom „Assessment of cumulative cost impact for the steel industry“ (Ocena učinka stroškov za jeklarsko industrijo), ki ga je po naročilu Komisije pripravil Center za evropske politične študije (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 10. junija 2013 z naslovom „Assessment of cumulative cost impact for the steel industry“ (Ocena učinka stroškov za jeklarsko industrijo), ki ga je po naročilu Komisije pripravil Center za evropske politične študije (20),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Exploiting the employment potential of green growth“ (Izkoriščanje zaposlitvenega potenciala zelene rasti) (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Exploiting the employment potential of green growth“ (Izkoriščanje zaposlitvenega potenciala zelene rasti) (SWD(2012)0092),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o sodelovanju na področju energetske politike s partnerji izven naših meja: strateški pristop k zanesljivi, trajnostni in konkurenčni oskrbi z energijo (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o sodelovanju na področju energetske politike s partnerji izven naših meja: strateški pristop k zanesljivi, trajnostni in konkurenčni oskrbi z energijo (21),

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in Mednarodne organizacije dela z naslovom „Towards a greener Economy: the Social Dimensions“ (Na poti k bolj zelenemu gospodarstvu: družbene razsežnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in Mednarodne organizacije dela z naslovom „Towards a greener Economy: the Social Dimensions“ (Na poti k bolj zelenemu gospodarstvu: družbene razsežnosti),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o modri rasti – krepitvi trajnostnega razvoja v morskem sektorju, sektorju pomorskega prometa in turističnem sektorju EU (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. julija 2013 o modri rasti – krepitvi trajnostnega razvoja v morskem sektorju, sektorju pomorskega prometa in turističnem sektorju EU (22),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko v skladu s členom 51 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko v skladu s členom 51 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0047/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0047/2014),

| A. | ker so podnebni cilji, trajnostna rast, zanesljivost oskrbe z energijo, gospodarska in tehnološka konkurenčnost ter dokončanje enotnega energetskega trga velikega pomena za EU in so tesno povezani; |
| --- | --- |

A.

ker so podnebni cilji, trajnostna rast, zanesljivost oskrbe z energijo, gospodarska in tehnološka konkurenčnost ter dokončanje enotnega energetskega trga velikega pomena za EU in so tesno povezani;

| B. | ker je to priznano v Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da cilji energetske politike Unije vključujejo delovanje energetskega trga, zanesljivost (energetske) oskrbe, energetsko učinkovitost, varčevanje z energijo, nove in obnovljive vire energije in medsebojne povezave ter da mora okoljska politika Unije prispevati k ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, varovanju javnega zdravja, skrbni in preudarni rabi naravnih virov ter spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali svetovnih okoljskih vprašanj, in zlasti podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

B.

ker je to priznano v Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da cilji energetske politike Unije vključujejo delovanje energetskega trga, zanesljivost (energetske) oskrbe, energetsko učinkovitost, varčevanje z energijo, nove in obnovljive vire energije in medsebojne povezave ter da mora okoljska politika Unije prispevati k ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, varovanju javnega zdravja, skrbni in preudarni rabi naravnih virov ter spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali svetovnih okoljskih vprašanj, in zlasti podnebnih sprememb;

| C. | ker dajejo samo zavezujoči cilji državam članicam potrebno prožnost za najbolj gospodarno in tudi stroškovno učinkovito dekarbonizacijo njihovih gospodarstev, ob upoštevanju nacionalnih razmer in posebnosti; |
| --- | --- |

C.

ker dajejo samo zavezujoči cilji državam članicam potrebno prožnost za najbolj gospodarno in tudi stroškovno učinkovito dekarbonizacijo njihovih gospodarstev, ob upoštevanju nacionalnih razmer in posebnosti;

| D. | ker se je Evropski svet zavezal, da bo do 2050 zmanjšal emisije toplogrednih plinov za 80 do 95 % kot del potrebnih zmanjšanj, ki jih morajo doseči razvite države kot skupina; |
| --- | --- |

D.

ker se je Evropski svet zavezal, da bo do 2050 zmanjšal emisije toplogrednih plinov za 80 do 95 % kot del potrebnih zmanjšanj, ki jih morajo doseči razvite države kot skupina;

| E. | ker mora okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 združiti skrbno upoštevanje podnebnih zavez (dolgoročnih in kratkoročnih) s potrebo po obravnavi nujnih gospodarskih in socialnih vprašanj, kot so zanesljivost oskrbe z energijo, visoki stroški energije za industrijo in gospodinjstva ter potreba po ustvarjanju novih delovnih mest in gospodarskem okrevanju ter prehod na model trajnostne rasti; |
| --- | --- |

E.

ker mora okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 združiti skrbno upoštevanje podnebnih zavez (dolgoročnih in kratkoročnih) s potrebo po obravnavi nujnih gospodarskih in socialnih vprašanj, kot so zanesljivost oskrbe z energijo, visoki stroški energije za industrijo in gospodinjstva ter potreba po ustvarjanju novih delovnih mest in gospodarskem okrevanju ter prehod na model trajnostne rasti;

| F. | ker morajo različni cilji politike, kot so zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, zanesljivost oskrbe z energijo in okrepitev gospodarske rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja, temeljiti na najsodobnejši tehnologiji, ki vire uporablja stroškovno najbolj učinkovito; |
| --- | --- |

F.

ker morajo različni cilji politike, kot so zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, zanesljivost oskrbe z energijo in okrepitev gospodarske rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja, temeljiti na najsodobnejši tehnologiji, ki vire uporablja stroškovno najbolj učinkovito;

| G. | ker pravni okvir za sedanji podnebni in energetski sveženj, ki določa zavezujoče cilje glede deleža obnovljivih virov energije ter zmanjšanja porabe energije in emisij toplogrednih plinov, preneha veljati leta 2020; ker bi konec nacionalnih zahtev v zvezi z večjo uporabo obnovljivih virov energije lahko spodkopal potrebno rast v tem sektorju; |
| --- | --- |

G.

ker pravni okvir za sedanji podnebni in energetski sveženj, ki določa zavezujoče cilje glede deleža obnovljivih virov energije ter zmanjšanja porabe energije in emisij toplogrednih plinov, preneha veljati leta 2020; ker bi konec nacionalnih zahtev v zvezi z večjo uporabo obnovljivih virov energije lahko spodkopal potrebno rast v tem sektorju;

| H. | ker je Komisija v svojem zgoraj omenjenem energetskem načrtu za leto 2050 izjavila, da so blaginja ljudi, konkurenčnost industrije in celotno delovanje družbe odvisni od varne, zanesljive, trajnostne in cenovno dostopne energije; |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija v svojem zgoraj omenjenem energetskem načrtu za leto 2050 izjavila, da so blaginja ljudi, konkurenčnost industrije in celotno delovanje družbe odvisni od varne, zanesljive, trajnostne in cenovno dostopne energije;

| I. | ker so potrebne znatne naložbe za modernizacijo energetskega sistema, z dekarbonizacijo ali brez nje, kar bo vplivalo na cene energije v obdobju do leta 2030; |
| --- | --- |

I.

ker so potrebne znatne naložbe za modernizacijo energetskega sistema, z dekarbonizacijo ali brez nje, kar bo vplivalo na cene energije v obdobju do leta 2030;

| J. | ker sta varčevanje z energijo in energetska učinkovitost najhitrejši in najcenejši poti za reševanje vprašanj, kot so zanesljivost oskrbe z energijo, odvisnost od uvoza, visoke cene in okoljska vprašanja; |
| --- | --- |

J.

ker sta varčevanje z energijo in energetska učinkovitost najhitrejši in najcenejši poti za reševanje vprašanj, kot so zanesljivost oskrbe z energijo, odvisnost od uvoza, visoke cene in okoljska vprašanja;

| K. | ker je potencial za stroškovno učinkovite prihranke v stavbnem sektorju ocenjen na 65 milijonov ton ekvivalenta nafte (Mtoe) do leta 2020; |
| --- | --- |

K.

ker je potencial za stroškovno učinkovite prihranke v stavbnem sektorju ocenjen na 65 milijonov ton ekvivalenta nafte (Mtoe) do leta 2020;

| L. | ker trenutna negotovost glede prihodnje usmeritve podnebne in energetske politike odvrača od zelo potrebnih naložb v čisto tehnologijo; |
| --- | --- |

L.

ker trenutna negotovost glede prihodnje usmeritve podnebne in energetske politike odvrača od zelo potrebnih naložb v čisto tehnologijo;

| M. | ker energetski načrt za leto 2050 navaja, da sta dekarbonizacija energetskega sektorja in scenarij z visokim deležem obnovljivih virov energije cenejša kot nadaljevanje sedanjih politik ter da bodo cene jedrske energije in energije iz fosilnih goriv še naprej naraščale, medtem ko se bodo stroški obnovljivih virov energije zmanjševali; |
| --- | --- |

M.

ker energetski načrt za leto 2050 navaja, da sta dekarbonizacija energetskega sektorja in scenarij z visokim deležem obnovljivih virov energije cenejša kot nadaljevanje sedanjih politik ter da bodo cene jedrske energije in energije iz fosilnih goriv še naprej naraščale, medtem ko se bodo stroški obnovljivih virov energije zmanjševali;

| N. | ker bi po ocenah načrta Komisije za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 z izboljšanjem kakovosti zraka na lokalni ravni v zdravstvu privarčevali do 17 milijard EUR letno do leta 2030, in ker Mednarodna agencija za energijo (IEA) ocenjuje, da bi lahko politike, ki so skladne s ciljem 2 oC, znižale stroške letnega uvoza fosilnih goriv v EU za 46 % oziroma 275 milijard EUR (1 % BDP EU) do leta 2035; |
| --- | --- |

N.

ker bi po ocenah načrta Komisije za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 z izboljšanjem kakovosti zraka na lokalni ravni v zdravstvu privarčevali do 17 milijard EUR letno do leta 2030, in ker Mednarodna agencija za energijo (IEA) ocenjuje, da bi lahko politike, ki so skladne s ciljem 2 oC, znižale stroške letnega uvoza fosilnih goriv v EU za 46 % oziroma 275 milijard EUR (1 % BDP EU) do leta 2035;

| O. | ker cene končne energije v zadnjem desetletju stalno naraščajo, zaradi česar so državljani EU vedno bolj zaskrbljeni, za podjetja in industrijo pa to predstavlja velik strošek; |
| --- | --- |

O.

ker cene končne energije v zadnjem desetletju stalno naraščajo, zaradi česar so državljani EU vedno bolj zaskrbljeni, za podjetja in industrijo pa to predstavlja velik strošek;

| P. | ker je treba posvetiti pozornost učinku podnebne in energetske politike ne le na najbolj ranljive skupine v družbi, temveč tudi na gospodinjstva z nizkim in srednje visokim prihodkom, v katerih se je življenjski standard v zadnjih letih močno poslabšal; |
| --- | --- |

P.

ker je treba posvetiti pozornost učinku podnebne in energetske politike ne le na najbolj ranljive skupine v družbi, temveč tudi na gospodinjstva z nizkim in srednje visokim prihodkom, v katerih se je življenjski standard v zadnjih letih močno poslabšal;

| Q. | ker prometni sektor predstavlja velik delež emisij toplogrednih plinov in porabe energije v EU; ker so se emisije toplogrednih plinov iz prometnega sektorja od leta 1996 do 2007 povečale za 36 %; |
| --- | --- |

Q.

ker prometni sektor predstavlja velik delež emisij toplogrednih plinov in porabe energije v EU; ker so se emisije toplogrednih plinov iz prometnega sektorja od leta 1996 do 2007 povečale za 36 %;

| R. | ker podnebne spremembe neposredno in morebiti nepopravljivo ogrožajo človekov razvoj, biotsko raznovrstnost in nacionalno varnost, zaradi česar jih mednarodna skupnost mora obravnavati; |
| --- | --- |

R.

ker podnebne spremembe neposredno in morebiti nepopravljivo ogrožajo človekov razvoj, biotsko raznovrstnost in nacionalno varnost, zaradi česar jih mednarodna skupnost mora obravnavati;

| S. | ker ocena delovne skupine I Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) iz leta 2013 kaže, da imamo izbiro pri oblikovanju naše prihodnosti, vendar pa da se vrata priložnosti hitro zapirajo, saj smo že pokurili več kot polovico „ogljičnega proračuna“, da bi imeli realno možnost omejiti segrevanja na 2 oC, in da morajo sedanji cikli načrtovanja za večje poslovne in infrastrukturne naložbe pri sprejemanju odločitev to nujno upoštevati; |
| --- | --- |

S.

ker ocena delovne skupine I Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) iz leta 2013 kaže, da imamo izbiro pri oblikovanju naše prihodnosti, vendar pa da se vrata priložnosti hitro zapirajo, saj smo že pokurili več kot polovico „ogljičnega proračuna“, da bi imeli realno možnost omejiti segrevanja na 2 oC, in da morajo sedanji cikli načrtovanja za večje poslovne in infrastrukturne naložbe pri sprejemanju odločitev to nujno upoštevati;

| T. | ker se je mednarodna skupnost na vrhu v Københavnu leta 2009 zavezala, da bo globalno segrevanje v 21. stoletju omejila na 2 oC predindustrijske ravni, in ker zaenkrat ne izpolnjuje te zaveze; |
| --- | --- |

T.

ker se je mednarodna skupnost na vrhu v Københavnu leta 2009 zavezala, da bo globalno segrevanje v 21. stoletju omejila na 2 oC predindustrijske ravni, in ker zaenkrat ne izpolnjuje te zaveze;

| U. | ker je peto poročilo IPCC o oceni nedavno potrdilo, da nismo na pravi poti v zvezi z omenjeno podnebno zavezo, saj bo več kot 1000 milijard ton skupnih emisij ogljika povzročilo zvišanje temperature za več kot 2 oC, polovico te količine pa smo že dosegli; ker bo nespremenjena praksa povzročila dvig temperature za več kot 2 oC v manj kot 30 letih; ker je treba zastaviti ambiciozne cilje in takoj z njihovim uresničevanjem; |
| --- | --- |

U.

ker je peto poročilo IPCC o oceni nedavno potrdilo, da nismo na pravi poti v zvezi z omenjeno podnebno zavezo, saj bo več kot 1000 milijard ton skupnih emisij ogljika povzročilo zvišanje temperature za več kot 2 oC, polovico te količine pa smo že dosegli; ker bo nespremenjena praksa povzročila dvig temperature za več kot 2 oC v manj kot 30 letih; ker je treba zastaviti ambiciozne cilje in takoj z njihovim uresničevanjem;

| V. | ker so glede na poročilo Svetovne banke z naslovom „Turn Down the Heat“ (Znižajmo temperaturo) gibanja sedanjih emisij takšna, da bodo v 20 do 30 letih povzročila segrevanje za 2 oC in do leta 2100 za 4 oC; |
| --- | --- |

V.

ker so glede na poročilo Svetovne banke z naslovom „Turn Down the Heat“ (Znižajmo temperaturo) gibanja sedanjih emisij takšna, da bodo v 20 do 30 letih povzročila segrevanje za 2 oC in do leta 2100 za 4 oC;

| W. | ker je Svet, da bi podnebne spremembe ostale pod mejo 2 oC, leta 2011 ponovno potrdil cilj EU za zmanjšanje toplogrednih plinov za 80–95 % do leta 2050 v primerjavi z letom 1990; |
| --- | --- |

W.

ker je Svet, da bi podnebne spremembe ostale pod mejo 2 oC, leta 2011 ponovno potrdil cilj EU za zmanjšanje toplogrednih plinov za 80–95 % do leta 2050 v primerjavi z letom 1990;

| X. | ker je generalni sekretar OZN Ban Ki Muna povabil voditelje držav na vrh ZN o podnebnih spremembah, ki bo septembra 2014, z jasnimi zavezami za nadaljnje ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

X.

ker je generalni sekretar OZN Ban Ki Muna povabil voditelje držav na vrh ZN o podnebnih spremembah, ki bo septembra 2014, z jasnimi zavezami za nadaljnje ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami;

| Y. | ker sedanje podnebne zaveze za leto 2020 v skladu s poročilom o vrzelih v zvezi z emisijami 2013 (Emissions Gap Report) programa Združenih narodov za okolje (UNEP) niso dovolj, da bi lahko preprečili nevarne podnebne spremembe, in ker bodo zato po letu 2020 potrebna ambicioznejša zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

Y.

ker sedanje podnebne zaveze za leto 2020 v skladu s poročilom o vrzelih v zvezi z emisijami 2013 (Emissions Gap Report) programa Združenih narodov za okolje (UNEP) niso dovolj, da bi lahko preprečili nevarne podnebne spremembe, in ker bodo zato po letu 2020 potrebna ambicioznejša zmanjšanja emisij toplogrednih plinov;

| Z. | ker podatki Eurostata kažejo, da je EU svoje emisije CO2 med letoma 1990 in 2011 zmanjšala za 16,97 % in je tako na pravi poti, da uresniči svoj cilj za leto 2020 na tem področju; ker so potrebna ambicioznejša zmanjšanja emisij CO2, da bo EU ostala na pravi poti za uresničitev svojih podnebnih ciljev do leta 2050; |
| --- | --- |

Z.

ker podatki Eurostata kažejo, da je EU svoje emisije CO2 med letoma 1990 in 2011 zmanjšala za 16,97 % in je tako na pravi poti, da uresniči svoj cilj za leto 2020 na tem področju; ker so potrebna ambicioznejša zmanjšanja emisij CO2, da bo EU ostala na pravi poti za uresničitev svojih podnebnih ciljev do leta 2050;

| AA. | ker podatki divizije za statistiko pri Združenih narodih kažejo, da so se svetovne emisije CO2 med letoma 1990 in 2010 povečale za več kot 50 %; |
| --- | --- |

AA.

ker podatki divizije za statistiko pri Združenih narodih kažejo, da so se svetovne emisije CO2 med letoma 1990 in 2010 povečale za več kot 50 %;

| AB. | ker so se preverjene emisije EU od leta 2005 do 2012 v sistemu za trgovanje z emisijami zmanjšale za 16 % in v sektorjih, ki niso v sistemu za trgovanje z emisijami, za 10 %, kar kaže, da bosta cilja –21 % oziroma –10 % za leto 2020 verjetno dosežena več let prej; |
| --- | --- |

AB.

ker so se preverjene emisije EU od leta 2005 do 2012 v sistemu za trgovanje z emisijami zmanjšale za 16 % in v sektorjih, ki niso v sistemu za trgovanje z emisijami, za 10 %, kar kaže, da bosta cilja –21 % oziroma –10 % za leto 2020 verjetno dosežena več let prej;

| AC. | ker načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 kaže, da so zmanjšanja domačih emisij za 40–44 % na krivulji stroškovno učinkovitega poteka za skrajno spodnjo mejo cilja EU, ki je zmanjšanje za 80–95 % do leta 2050, zato si bo treba za leto 2030 zastaviti višji cilj od zmanjšanja za 44 %, da bi se gibali po krivulji stroškovno učinkovitega poteka do sredine oziroma zgornje meje omenjenega razpona; |
| --- | --- |

AC.

ker načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 kaže, da so zmanjšanja domačih emisij za 40–44 % na krivulji stroškovno učinkovitega poteka za skrajno spodnjo mejo cilja EU, ki je zmanjšanje za 80–95 % do leta 2050, zato si bo treba za leto 2030 zastaviti višji cilj od zmanjšanja za 44 %, da bi se gibali po krivulji stroškovno učinkovitega poteka do sredine oziroma zgornje meje omenjenega razpona;

| AD. | ker je Evropska agencija za okolje ocenila, da bodo stroški neprilagajanja na podnebne spremembe leta 2020 znašali najmanj 100 milijard EUR letno in leta 2050 do 250 milijard EUR za celotno EU; |
| --- | --- |

AD.

ker je Evropska agencija za okolje ocenila, da bodo stroški neprilagajanja na podnebne spremembe leta 2020 znašali najmanj 100 milijard EUR letno in leta 2050 do 250 milijard EUR za celotno EU;

| AE. | ker je EU po ocenah Mednarodne agencije za energijo (IEA) odgovorna za 11 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, pri čemer pa so emisije CO2 v EU, merjene v tonah na prebivalca, še vedno višje od svetovnega povprečja ter povprečja v gospodarstvih v vzponu in državah v razvoju, hkrati pa ima evropski enotni trg najvišji BDP od vseh gospodarstev na svetu in velike diplomatske zmožnosti; ker ima EU kljub temu, da je njena zmogljivost na področju zmanjševanja svetovnih emisij z enostranskimi ukrepi omejena, pomembno vodilno vlogo pri krepitvi podnebnih ukrepov drugih gospodarstev in zlasti v okviru doseganja zavezujočega sporazuma v Parizu leta 2015; ker mora EU zato zavzeti jasno in ambiciozno stališče ter zagotoviti, da bo prihodnji sporazum mogoče ratificirati v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

AE.

ker je EU po ocenah Mednarodne agencije za energijo (IEA) odgovorna za 11 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, pri čemer pa so emisije CO2 v EU, merjene v tonah na prebivalca, še vedno višje od svetovnega povprečja ter povprečja v gospodarstvih v vzponu in državah v razvoju, hkrati pa ima evropski enotni trg najvišji BDP od vseh gospodarstev na svetu in velike diplomatske zmožnosti; ker ima EU kljub temu, da je njena zmogljivost na področju zmanjševanja svetovnih emisij z enostranskimi ukrepi omejena, pomembno vodilno vlogo pri krepitvi podnebnih ukrepov drugih gospodarstev in zlasti v okviru doseganja zavezujočega sporazuma v Parizu leta 2015; ker mora EU zato zavzeti jasno in ambiciozno stališče ter zagotoviti, da bo prihodnji sporazum mogoče ratificirati v vseh državah članicah;

| AF. | ker je mogoče svetovni izziv podnebnih sprememb obravnavati samo, če se ambiciozne politike EU povežejo z zavezami tretjih držav; |
| --- | --- |

AF.

ker je mogoče svetovni izziv podnebnih sprememb obravnavati samo, če se ambiciozne politike EU povežejo z zavezami tretjih držav;

| AG. | ker bi bilo treba cilj EU o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in druge podnebne ukrepe EU, da bodo uspešni, umestiti v okvir prizadevanj na svetovni ravni; ker bi moral okvir za leto 2030 določati pogajalsko stališče EU za svetovni sporazum o podnebnih spremembah po letu 2015; ker bi bilo treba, dokler ni dosežen pravičen svetovni sporazum, ustrezno obravnavati konkurenčnost gospodarstva EU; |
| --- | --- |

AG.

ker bi bilo treba cilj EU o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in druge podnebne ukrepe EU, da bodo uspešni, umestiti v okvir prizadevanj na svetovni ravni; ker bi moral okvir za leto 2030 določati pogajalsko stališče EU za svetovni sporazum o podnebnih spremembah po letu 2015; ker bi bilo treba, dokler ni dosežen pravičen svetovni sporazum, ustrezno obravnavati konkurenčnost gospodarstva EU;

| AH. | ker bo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov pozitivno vplivalo tudi na javno zdravje z zmanjšanjem onesnaženosti zraka, zlasti v demografskih središčih; |
| --- | --- |

AH.

ker bo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov pozitivno vplivalo tudi na javno zdravje z zmanjšanjem onesnaženosti zraka, zlasti v demografskih središčih;

| AI. | ker je proizvodnja vetrne in sončne energije 16. junija 2013 v Nemčiji dosegle visokih 61 % skupne proizvodnje električne energije, kar kaže, da so podnebne in energetske politike uspešne in bi jih morali jemati za zgled pri spodbujanju regionalnega usklajevanja in sodelovanja; |
| --- | --- |

AI.

ker je proizvodnja vetrne in sončne energije 16. junija 2013 v Nemčiji dosegle visokih 61 % skupne proizvodnje električne energije, kar kaže, da so podnebne in energetske politike uspešne in bi jih morali jemati za zgled pri spodbujanju regionalnega usklajevanja in sodelovanja;

| AJ. | ker je imela EU po ocenah Eurostata leta 2011 13-odstotni delež obnovljivih virov energije in je na pravi poti, da doseže svoj cilj za leto 2020; |
| --- | --- |

AJ.

ker je imela EU po ocenah Eurostata leta 2011 13-odstotni delež obnovljivih virov energije in je na pravi poti, da doseže svoj cilj za leto 2020;

| AK. | ker je EU torej na pravi poti, da uresniči svoje zavezujoče cilje za leto 2020 (zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in večja uporaba obnovljivih virov energije), ne pa svoj okvirni cilj 20-odstotnega povečanja energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

AK.

ker je EU torej na pravi poti, da uresniči svoje zavezujoče cilje za leto 2020 (zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in večja uporaba obnovljivih virov energije), ne pa svoj okvirni cilj 20-odstotnega povečanja energetske učinkovitosti;

| AL. | ker se bo svetovna poraba energije po napovedih International Energy Outlook 2013 povečala za 56 % med letoma 2010 in 2040 (pri čemer azijske države, ki niso članice OECD, predstavljajo 60 % tega povečanja), fosilna goriva (vključno z velikim deležem premoga) pa bodo še naprej zagotavljala skoraj 80 % svetovne energije do leta 2040; |
| --- | --- |

AL.

ker se bo svetovna poraba energije po napovedih International Energy Outlook 2013 povečala za 56 % med letoma 2010 in 2040 (pri čemer azijske države, ki niso članice OECD, predstavljajo 60 % tega povečanja), fosilna goriva (vključno z velikim deležem premoga) pa bodo še naprej zagotavljala skoraj 80 % svetovne energije do leta 2040;

| AM. | ker naložbe v energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov medsebojno vplivajo na veliko načinov in ker je izjemno pomembno, da se kompromisne rešitve med temi cilji odprto obravnava in se o njih obvesti javnost; |
| --- | --- |

AM.

ker naložbe v energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov medsebojno vplivajo na veliko načinov in ker je izjemno pomembno, da se kompromisne rešitve med temi cilji odprto obravnava in se o njih obvesti javnost;

| AN. | ker vlagatelji in industrijske panoge nujno potrebujejo jasen in dolgoročen okvir za podnebno in energetsko politiko EU z večjo stopnjo gotovosti in, posledično, jasnimi cenovnimi signali, da se spodbudijo srednje- in dolgoročne trajnostne naložbe, zmanjša s tem povezano tveganje in izkoristi priložnosti na svetovnem trgu trajnostnih tehnologij; ker je jasna podnebna in energetska strategija nujna za industrijsko konkurenčnost EU, spodbujanje gospodarske rasti in ustvarjanje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

AN.

ker vlagatelji in industrijske panoge nujno potrebujejo jasen in dolgoročen okvir za podnebno in energetsko politiko EU z večjo stopnjo gotovosti in, posledično, jasnimi cenovnimi signali, da se spodbudijo srednje- in dolgoročne trajnostne naložbe, zmanjša s tem povezano tveganje in izkoristi priložnosti na svetovnem trgu trajnostnih tehnologij; ker je jasna podnebna in energetska strategija nujna za industrijsko konkurenčnost EU, spodbujanje gospodarske rasti in ustvarjanje novih delovnih mest;

| AO. | ker mora okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 združiti skrbno upoštevanje podnebnih zavez (tako dolgoročnih ciljev EU kot srednjeročnih mednarodnih dogovorov) s potrebo po obravnavi nujnih gospodarskih in socialnih vprašanj, kot so zanesljivost oskrbe z energijo, visoki stroški energije za industrijo in gospodinjstva in potreba po ustvarjanju novih delovnih mest in gospodarskem okrevanju; |
| --- | --- |

AO.

ker mora okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 združiti skrbno upoštevanje podnebnih zavez (tako dolgoročnih ciljev EU kot srednjeročnih mednarodnih dogovorov) s potrebo po obravnavi nujnih gospodarskih in socialnih vprašanj, kot so zanesljivost oskrbe z energijo, visoki stroški energije za industrijo in gospodinjstva in potreba po ustvarjanju novih delovnih mest in gospodarskem okrevanju;

| AP. | ker je zaradi omejene razpoložljivosti domačih virov ambiciozen prehod EU na obnovljive vire energije edini način, da se zagotovi zanesljiva oskrba z energijo po dostopnih cenah v prihodnosti; |
| --- | --- |

AP.

ker je zaradi omejene razpoložljivosti domačih virov ambiciozen prehod EU na obnovljive vire energije edini način, da se zagotovi zanesljiva oskrba z energijo po dostopnih cenah v prihodnosti;

| AQ. | ker Komisija v svojem energetskem načrtu za leto 2050, ki ga je Parlament podprl, navaja, da so energetska učinkovitost, energija iz obnovljivih virov in energetske infrastrukture možnosti za dekarbonizacijo gospodarstva, ki jih ne bomo obžalovali, in da bi bilo treba sprejeti ustrezne politike in instrumente; |
| --- | --- |

AQ.

ker Komisija v svojem energetskem načrtu za leto 2050, ki ga je Parlament podprl, navaja, da so energetska učinkovitost, energija iz obnovljivih virov in energetske infrastrukture možnosti za dekarbonizacijo gospodarstva, ki jih ne bomo obžalovali, in da bi bilo treba sprejeti ustrezne politike in instrumente;

| AR. | ker se Mednarodna agencija za energijo v svojem poročilu o trgu energetske učinkovitosti leta 2013 sklicuje na energetsko učinkovitost kot na prvo gorivo sveta in ker je energetska učinkovitost najcenejši in najhitrejši način za zmanjšanje energetske odvisnosti EU, večjo zanesljivost oskrbe z energijo, znižanje računov za energijo in boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

AR.

ker se Mednarodna agencija za energijo v svojem poročilu o trgu energetske učinkovitosti leta 2013 sklicuje na energetsko učinkovitost kot na prvo gorivo sveta in ker je energetska učinkovitost najcenejši in najhitrejši način za zmanjšanje energetske odvisnosti EU, večjo zanesljivost oskrbe z energijo, znižanje računov za energijo in boj proti podnebnim spremembam;

| AS. | ker potencial obnovljivih virov energije še ni v celoti izkoriščen, ker bodo ti viri na podlagi energetskega načrta Komisije za leto 2050 takrat imeli največji delež v preskrbi z energijo in ker je zato treba določiti posebne ciljne mejnike do omenjenega leta, da bi zagotovili verodostojne in stabilne obete za prihodnost v zvezi z obnovljivimi viri energije v EU in diverzifikacijo oskrbe z energijo na evropskem notranjem trgu za energijo, ki povečuje konkurenčnost EU in zanesljivost njene oskrbe z energijo ter prispeva k razvoju novih sektorjev in izvoznih priložnosti; |
| --- | --- |

AS.

ker potencial obnovljivih virov energije še ni v celoti izkoriščen, ker bodo ti viri na podlagi energetskega načrta Komisije za leto 2050 takrat imeli največji delež v preskrbi z energijo in ker je zato treba določiti posebne ciljne mejnike do omenjenega leta, da bi zagotovili verodostojne in stabilne obete za prihodnost v zvezi z obnovljivimi viri energije v EU in diverzifikacijo oskrbe z energijo na evropskem notranjem trgu za energijo, ki povečuje konkurenčnost EU in zanesljivost njene oskrbe z energijo ter prispeva k razvoju novih sektorjev in izvoznih priložnosti;

| AT. | ker bosta imela razvoj obnovljivih virov energije in večja energetska učinkovitost pozitiven učinek na podnebne in energetske cilje, kar bo okrepilo zanesljivost oskrbe z energijo v EU, njen vodilni tehnološki položaj in njeno industrijsko konkurenčnost, spodbudilo rast in zaposlovanje ter zagotovilo visoko dodano vrednost za EU v prihodnosti; |
| --- | --- |

AT.

ker bosta imela razvoj obnovljivih virov energije in večja energetska učinkovitost pozitiven učinek na podnebne in energetske cilje, kar bo okrepilo zanesljivost oskrbe z energijo v EU, njen vodilni tehnološki položaj in njeno industrijsko konkurenčnost, spodbudilo rast in zaposlovanje ter zagotovilo visoko dodano vrednost za EU v prihodnosti;

| AU. | ker je izboljšanje energetske učinkovitosti stroškovno najučinkovitejši in najhitrejši način za zmanjšanje energetske odvisnosti EU ter istočasno razbremenjuje končne uporabnike visokih računov za energijo ter ustvarja nova delovna mesta in rast za lokalna gospodarstva; |
| --- | --- |

AU.

ker je izboljšanje energetske učinkovitosti stroškovno najučinkovitejši in najhitrejši način za zmanjšanje energetske odvisnosti EU ter istočasno razbremenjuje končne uporabnike visokih računov za energijo ter ustvarja nova delovna mesta in rast za lokalna gospodarstva;

| AV. | ker so stroški EU za uvoz fosilnih goriv v letu 2011 znašali 406 milijard EUR (kar je več kot 1 000 EUR na prebivalca), njena odvisnost od uvoza energije pa naj bi se še povečala; ker ta odvisnost izpostavlja Unijo svetovnim cenam energije in političnim pretresom ter ogroža neodvisnost zunanje politike Unije in držav članic; ker je zato treba nujno zagotoviti čim večjo preglednost cen energije za končne uporabnike; ker se mora EU bolj osredotočiti na možnosti, ki jih „ne bomo obžalovali“, torej energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in energetsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

AV.

ker so stroški EU za uvoz fosilnih goriv v letu 2011 znašali 406 milijard EUR (kar je več kot 1 000 EUR na prebivalca), njena odvisnost od uvoza energije pa naj bi se še povečala; ker ta odvisnost izpostavlja Unijo svetovnim cenam energije in političnim pretresom ter ogroža neodvisnost zunanje politike Unije in držav članic; ker je zato treba nujno zagotoviti čim večjo preglednost cen energije za končne uporabnike; ker se mora EU bolj osredotočiti na možnosti, ki jih „ne bomo obžalovali“, torej energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in energetsko infrastrukturo;

| AW. | ker sredstva, porabljena za uvoz fosilnih goriv, le malo prispevajo k naložbam, delovnim mestom ali rasti v Uniji, in ker bi preusmeritev teh sredstev v domače naložbe v energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in pametno infrastrukturo spodbudila gradbeništvo, avtomobilsko in visokotehnološko industrijo ter njihove dobavitelje v poproizvodni fazi, saj bi zagotovila kakovostna, visokokvalificirana delovna mesta, ki jih ni mogoče izvoziti/preseliti; |
| --- | --- |

AW.

ker sredstva, porabljena za uvoz fosilnih goriv, le malo prispevajo k naložbam, delovnim mestom ali rasti v Uniji, in ker bi preusmeritev teh sredstev v domače naložbe v energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in pametno infrastrukturo spodbudila gradbeništvo, avtomobilsko in visokotehnološko industrijo ter njihove dobavitelje v poproizvodni fazi, saj bi zagotovila kakovostna, visokokvalificirana delovna mesta, ki jih ni mogoče izvoziti/preseliti;

| AX. | ker Mednarodna agencija za energijo meni, da bosta dve tretjini potenciala energetske učinkovitosti leta 2035 še vedno neizkoriščeni, saj to področje ni dejanska politična prednostna naloga; |
| --- | --- |

AX.

ker Mednarodna agencija za energijo meni, da bosta dve tretjini potenciala energetske učinkovitosti leta 2035 še vedno neizkoriščeni, saj to področje ni dejanska politična prednostna naloga;

| AY. | ker so študije Fraunhoferjevega inštituta pokazale, da lahko EU stroškovno učinkovito doseže 40-odstotni prihranek energije do leta 2030; |
| --- | --- |

AY.

ker so študije Fraunhoferjevega inštituta pokazale, da lahko EU stroškovno učinkovito doseže 40-odstotni prihranek energije do leta 2030;

| AZ. | ker so študije pokazale, da znaša potencial stroškovne učinkovitosti EU za prihranek končne energije več kot 40 % v vseh sektorjih gospodarstva (stanovanja 61 %, promet 41 %, terciarne dejavnosti 38 % in industrija 21 %); ker bi uresničitev tega potenciala prinesla 239 milijard EUR neto prihrankov letno pri računih za energijo; |
| --- | --- |

AZ.

ker so študije pokazale, da znaša potencial stroškovne učinkovitosti EU za prihranek končne energije več kot 40 % v vseh sektorjih gospodarstva (stanovanja 61 %, promet 41 %, terciarne dejavnosti 38 % in industrija 21 %); ker bi uresničitev tega potenciala prinesla 239 milijard EUR neto prihrankov letno pri računih za energijo;

| BA. | ker se več kot 40 % končne energije v EU porabi za ogrevanje in hlajenje, pri čemer (po podatkih evropske tehnološke platforme o ogrevanju in hlajenju iz obnovljivih virov) 43 % porabijo gospodinjstva, 44 % industrija in preostalih 13 % storitve; |
| --- | --- |

BA.

ker se več kot 40 % končne energije v EU porabi za ogrevanje in hlajenje, pri čemer (po podatkih evropske tehnološke platforme o ogrevanju in hlajenju iz obnovljivih virov) 43 % porabijo gospodinjstva, 44 % industrija in preostalih 13 % storitve;

| BB. | ker je dokazano, da se največji potencial za stroškovno učinkovit prihranek energije skriva na področju stavb, ki trenutno predstavljajo 40 % porabe končne energije v EU in 36 % njenih emisij CO2; |
| --- | --- |

BB.

ker je dokazano, da se največji potencial za stroškovno učinkovit prihranek energije skriva na področju stavb, ki trenutno predstavljajo 40 % porabe končne energije v EU in 36 % njenih emisij CO2;

| BC. | ker študije kažejo, da izboljšanje energetske učinkovitosti znižuje stroške, kar je enako koristno za industrijo kot za državljane; |
| --- | --- |

BC.

ker študije kažejo, da izboljšanje energetske učinkovitosti znižuje stroške, kar je enako koristno za industrijo kot za državljane;

| BD. | ker je pričakovati, da bo svetovno prebivalstvo ob sedanjih trendih preseglo 9 milijard do leta 2050 in da se bo svetovno povpraševanje po energiji povečalo za več kot 40 % do leta 2030; |
| --- | --- |

BD.

ker je pričakovati, da bo svetovno prebivalstvo ob sedanjih trendih preseglo 9 milijard do leta 2050 in da se bo svetovno povpraševanje po energiji povečalo za več kot 40 % do leta 2030;

| BE. | ker so vedno višje cene energije pripeljale do visokih stopenj energetske revščine v EU; |
| --- | --- |

BE.

ker so vedno višje cene energije pripeljale do visokih stopenj energetske revščine v EU;

| BF. | ker je Evropski svet maja 2012 potrdil, da lahko energetska učinkovitost veliko prispeva k temu, da se zasuka sedanji trend zviševanja cen in stroškov energije, ki v glavnem prizadenejo najbolj ranljive člane družbe; |
| --- | --- |

BF.

ker je Evropski svet maja 2012 potrdil, da lahko energetska učinkovitost veliko prispeva k temu, da se zasuka sedanji trend zviševanja cen in stroškov energije, ki v glavnem prizadenejo najbolj ranljive člane družbe;

| BG. | ker bo ambiciozen cilj prihranka energije povečal neto zaposlenost za 400 000 delovnih mest do leta 2020, zlasti z ustvarjanjem zelo potrebnih delovnih mest v gradbenem sektorju, in razbremenil javne proračune z znižanjem stroškov za brezposelnost; |
| --- | --- |

BG.

ker bo ambiciozen cilj prihranka energije povečal neto zaposlenost za 400 000 delovnih mest do leta 2020, zlasti z ustvarjanjem zelo potrebnih delovnih mest v gradbenem sektorju, in razbremenil javne proračune z znižanjem stroškov za brezposelnost;

| BH. | ker je dokončanje notranjega energetskega trga pogoj za splošno zanesljivost oskrbe z energijo v EU, konkurenčne cene energije in stroškovno učinkovito uresničevanje njenih ciljev podnebne politike; |
| --- | --- |

BH.

ker je dokončanje notranjega energetskega trga pogoj za splošno zanesljivost oskrbe z energijo v EU, konkurenčne cene energije in stroškovno učinkovito uresničevanje njenih ciljev podnebne politike;

| BI. | ker različne subvencije za različne vire energije in energetske tehnologije brez usklajevanja in stroškovno učinkovitega izvajanja izkrivljajo konkurenco in preprečujejo dokončanje notranjega energetskega trga, ne da bi povečale gotovost naložb; |
| --- | --- |

BI.

ker različne subvencije za različne vire energije in energetske tehnologije brez usklajevanja in stroškovno učinkovitega izvajanja izkrivljajo konkurenco in preprečujejo dokončanje notranjega energetskega trga, ne da bi povečale gotovost naložb;

| BJ. | ker so subvencije za fosilna goriva leta 2011 samo za elektriko v EU znašale 26 milijard EUR in ta številka ne upošteva subvencij za plin in nafto; |
| --- | --- |

BJ.

ker so subvencije za fosilna goriva leta 2011 samo za elektriko v EU znašale 26 milijard EUR in ta številka ne upošteva subvencij za plin in nafto;

| BK. | ker so sklepi zasedanja Evropskega sveta z dne 22. maja 2013 pozvali, naj ima prednost postopno odpravljanje okolju ali gospodarstvu škodljivih subvencij, vključno s tistimi za fosilna goriva; |
| --- | --- |

BK.

ker so sklepi zasedanja Evropskega sveta z dne 22. maja 2013 pozvali, naj ima prednost postopno odpravljanje okolju ali gospodarstvu škodljivih subvencij, vključno s tistimi za fosilna goriva;

| BL. | ker študije kažejo, da je nadgradnja in razvoj omrežij ter zagotovitev večjega števila povezav pomemben način za izboljšanje notranjega trga, zmanjšanje stroškov energije in povečanje konkurenčnosti industrije, v kolikor se za opredelitev ustreznih naložb opravi analiza stroškov in koristi; |
| --- | --- |

BL.

ker študije kažejo, da je nadgradnja in razvoj omrežij ter zagotovitev večjega števila povezav pomemben način za izboljšanje notranjega trga, zmanjšanje stroškov energije in povečanje konkurenčnosti industrije, v kolikor se za opredelitev ustreznih naložb opravi analiza stroškov in koristi;

| BM. | ker študije kažejo velike razlike v skupnih sistemskih stroških in učinkih med različnimi proizvodnimi viri; ker bi bilo treba takšne vidike upoštevati tudi v procesu oblikovanja podnebne in energetske politike EU; |
| --- | --- |

BM.

ker študije kažejo velike razlike v skupnih sistemskih stroških in učinkih med različnimi proizvodnimi viri; ker bi bilo treba takšne vidike upoštevati tudi v procesu oblikovanja podnebne in energetske politike EU;

| BN. | ker se bodo potrebne naložbe v energetsko infrastrukturo po ocenah Mednarodne agencije za energijo z naraščajočo decentralizacijo oskrbe z energijo prenesle z ravni prenosa na raven distribucije, pri čemer bodo distribucijska omrežja leta 2030 zahtevala tri četrtine teh naložb; |
| --- | --- |

BN.

ker se bodo potrebne naložbe v energetsko infrastrukturo po ocenah Mednarodne agencije za energijo z naraščajočo decentralizacijo oskrbe z energijo prenesle z ravni prenosa na raven distribucije, pri čemer bodo distribucijska omrežja leta 2030 zahtevala tri četrtine teh naložb;

| BO. | ker izračuni Eurostata kažejo, da približno 40 % prebivalcev EU že živi v mestnih območjih in da urbanizacija narašča, in ker obnovljivi viri energije zmanjšujejo onesnaženost zaradi trdnih delcev v ozračju; ker prevoz predstavlja velik delež emisij in ker bodo prizadevanja za energetsko učinkovitost pozitivno vplivala nanj; |
| --- | --- |

BO.

ker izračuni Eurostata kažejo, da približno 40 % prebivalcev EU že živi v mestnih območjih in da urbanizacija narašča, in ker obnovljivi viri energije zmanjšujejo onesnaženost zaradi trdnih delcev v ozračju; ker prevoz predstavlja velik delež emisij in ker bodo prizadevanja za energetsko učinkovitost pozitivno vplivala nanj;

| BP. | ker je Komisija v svojem energetskem načrtu za leto 2050 izjavila, da je nadgradnja omrežja neizogibna in da bodo, kar je še pomembneje, stroški enaki ne glede na izbiro prihodnjega energetskega scenarija, tudi v primeru odločitve za scenarij z nespremenjenim ravnanjem; ker je treba zato nujno razviti pametno, povezano omrežje in izbrati scenarij, ki temelji na obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti, saj je to edina pot za uresničitev ciljev trajnosti, konkurenčnosti, energetske neodvisnosti, zanesljive oskrbe z energijo in dostopnih cen energije; |
| --- | --- |

BP.

ker je Komisija v svojem energetskem načrtu za leto 2050 izjavila, da je nadgradnja omrežja neizogibna in da bodo, kar je še pomembneje, stroški enaki ne glede na izbiro prihodnjega energetskega scenarija, tudi v primeru odločitve za scenarij z nespremenjenim ravnanjem; ker je treba zato nujno razviti pametno, povezano omrežje in izbrati scenarij, ki temelji na obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti, saj je to edina pot za uresničitev ciljev trajnosti, konkurenčnosti, energetske neodvisnosti, zanesljive oskrbe z energijo in dostopnih cen energije;

| BQ. | ker sektorja trajnostne energije in okoljske tehnologije po ocenah evropskega poročila o konkurenčnosti za leto 2012 ponujata veliko priložnosti za podjetja in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

BQ.

ker sektorja trajnostne energije in okoljske tehnologije po ocenah evropskega poročila o konkurenčnosti za leto 2012 ponujata veliko priložnosti za podjetja in ustvarjanje delovnih mest;

| BR. | ker Evropsko poročilo o konkurenčnosti za leto 2012 priporoča, da se morajo podjetja EU, da bodo ostala konkurenčna, osredotočiti na izkoriščanje poslovnih priložnosti, ki jih ponujajo globalni okoljski in družbeni cilji in izzivi; |
| --- | --- |

BR.

ker Evropsko poročilo o konkurenčnosti za leto 2012 priporoča, da se morajo podjetja EU, da bodo ostala konkurenčna, osredotočiti na izkoriščanje poslovnih priložnosti, ki jih ponujajo globalni okoljski in družbeni cilji in izzivi;

| BS. | ker po ocenah v energetskem načrtu Komisije za leto 2050 vsi ocenjeni scenariji za dekarbonizacijo zahtevajo, da bo delež obnovljivih virov energije znašal od 55 do 75 % porabe končne energije leta 2050; ker bo delež obnovljivih virov energije po letu 2020 na podlagi istih ocen strmo upadel, če ne bodo sprejeti dodatni ukrepi; |
| --- | --- |

BS.

ker po ocenah v energetskem načrtu Komisije za leto 2050 vsi ocenjeni scenariji za dekarbonizacijo zahtevajo, da bo delež obnovljivih virov energije znašal od 55 do 75 % porabe končne energije leta 2050; ker bo delež obnovljivih virov energije po letu 2020 na podlagi istih ocen strmo upadel, če ne bodo sprejeti dodatni ukrepi;

| BT. | ker je EU trenutno vodilna v svetu na področju tehnologije za energijo iz obnovljivih virov, saj je v tem sektorju ustvarila že približno pol milijona delovnih mest; ker bo večji delež obnovljivih virov energije prinesel dolgoročnejšo trajnostno rast in večjo zanesljivost oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

BT.

ker je EU trenutno vodilna v svetu na področju tehnologije za energijo iz obnovljivih virov, saj je v tem sektorju ustvarila že približno pol milijona delovnih mest; ker bo večji delež obnovljivih virov energije prinesel dolgoročnejšo trajnostno rast in večjo zanesljivost oskrbe z energijo;

| BU. | ker sektor obnovljivih virov energije prispeva 1 % BDP EU in neposredno ali posredno zaposluje približno 1,2 milijona ljudi, 30 % več kot leta 2009; ker bo leta 2020 2,7 milijona ljudi v EU zaposlenih v sektorju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

BU.

ker sektor obnovljivih virov energije prispeva 1 % BDP EU in neposredno ali posredno zaposluje približno 1,2 milijona ljudi, 30 % več kot leta 2009; ker bo leta 2020 2,7 milijona ljudi v EU zaposlenih v sektorju obnovljivih virov energije;

| BV. | ker sektorja obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti kljub krizi rasteta in je pričakovati, da bosta v prihodnosti še prispevala k rasti BDP EU; |
| --- | --- |

BV.

ker sektorja obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti kljub krizi rasteta in je pričakovati, da bosta v prihodnosti še prispevala k rasti BDP EU;

| BW. | ker so študije pokazale, da je Kitajska najprivlačnejša država za naložbe v obnovljive vire energije, v skupino najbolj privlačnih pa spadajo še ZDA, Indija, Japonska, Kanada in Avstralija; |
| --- | --- |

BW.

ker so študije pokazale, da je Kitajska najprivlačnejša država za naložbe v obnovljive vire energije, v skupino najbolj privlačnih pa spadajo še ZDA, Indija, Japonska, Kanada in Avstralija;

| BX. | ker je treba zagotoviti konkurenčnost EU na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

BX.

ker je treba zagotoviti konkurenčnost EU na svetovnem trgu;

| BY. | ker sta povečanje raziskav raznih novih in trajnostnih oblik energije ter izmenjava dobrih praks najboljša možnost za dolgoročno rešitev te težave; |
| --- | --- |

BY.

ker sta povečanje raziskav raznih novih in trajnostnih oblik energije ter izmenjava dobrih praks najboljša možnost za dolgoročno rešitev te težave;

| BZ. | ker trajnostni razvoj temelji na ravnotežju med tremi stebri – okoljskega, gospodarskega in družbenega razvoja; |
| --- | --- |

BZ.

ker trajnostni razvoj temelji na ravnotežju med tremi stebri – okoljskega, gospodarskega in družbenega razvoja;

| CA. | ker imajo lokalne in regionalne ravni bistveno vlogo pri spodbujanju in izvajanju potrebnih ukrepov za preusmeritev v nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

CA.

ker imajo lokalne in regionalne ravni bistveno vlogo pri spodbujanju in izvajanju potrebnih ukrepov za preusmeritev v nizkoogljično gospodarstvo;

Cilji

| 1. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 in pričakuje, da se bo Evropski svet na ta vprašanja odzval realistično, a ambiciozno, stroškovno učinkovito in prožno ter da bo ohranil trajnostno konkurenčno prednost EU z njenim znanjem in izkušnjami na področju energetike in to vzdrževal na kratki in dolgo rok; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zeleno knjigo Komisije o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 in pričakuje, da se bo Evropski svet na ta vprašanja odzval realistično, a ambiciozno, stroškovno učinkovito in prožno ter da bo ohranil trajnostno konkurenčno prednost EU z njenim znanjem in izkušnjami na področju energetike in to vzdrževal na kratki in dolgo rok;

| 2. | izraža veliko zaskrbljenost nad predlogi za novo strukturo upravljanja v zvezi z okvirom do leta 2030 in opozarja, da okvir do 2020 temelji na popolnem soodločanju med Parlamentom in Svetom; vztraja, da morajo vsi morebitni zakonodajni predlogi Komisije temeljiti na polnem soodločanju med Parlamentom in Svetom; |
| --- | --- |

2.

izraža veliko zaskrbljenost nad predlogi za novo strukturo upravljanja v zvezi z okvirom do leta 2030 in opozarja, da okvir do 2020 temelji na popolnem soodločanju med Parlamentom in Svetom; vztraja, da morajo vsi morebitni zakonodajni predlogi Komisije temeljiti na polnem soodločanju med Parlamentom in Svetom;

| 3. | obžaluje, da je sporočilo Komisije z naslovom „Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030“ (COM(2014)0015), sprejeto 22. januarja 2014, z več vidikov kratkovidno in neambiciozno, zlasti ko gre za odsotnost nacionalnih ciljev v zvezi z obnovljivimi viri energije in smiselne nove ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti; je seznanjen z nedavnim sporočilom Komisije o cenah in stroških energije v Evropi (COM(2014)0021); |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da je sporočilo Komisije z naslovom „Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030“ (COM(2014)0015), sprejeto 22. januarja 2014, z več vidikov kratkovidno in neambiciozno, zlasti ko gre za odsotnost nacionalnih ciljev v zvezi z obnovljivimi viri energije in smiselne nove ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti; je seznanjen z nedavnim sporočilom Komisije o cenah in stroških energije v Evropi (COM(2014)0021);

| 4. | je seznanjen z nedavno objavo prvega dela petega ocenjevalnega poročila Mednarodnega odbora za podnebne spremembe, sprejetega 27. septembra 2013, ki potrjuje, da je 95 odstotkov globalnega segrevanja posledica človekove dejavnosti (v primerjavi z 90 odstotki v četrtem poročilu iz leta 2007), in opozarja na možne posledice neukrepanja za stabilnost našega ekosistema; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z nedavno objavo prvega dela petega ocenjevalnega poročila Mednarodnega odbora za podnebne spremembe, sprejetega 27. septembra 2013, ki potrjuje, da je 95 odstotkov globalnega segrevanja posledica človekove dejavnosti (v primerjavi z 90 odstotki v četrtem poročilu iz leta 2007), in opozarja na možne posledice neukrepanja za stabilnost našega ekosistema;

| 5. | poziva Svet in Komisijo, naj v okviru evropskega okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 izvajata večstranski pristop na podlagi politik, ki se bodo vzajemno krepile in usklajevale ter bodo dosledne, in ambicioznih zavezujočih ciljev glede zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; poziva Komisijo in države članice, naj bolj izkoristijo medsebojno delovanje teh ciljev, saj so najprimernejše orodje za to, da bodo podnebni in energetski cilji EU v obdobju do leta 2030 doseženi na stroškovno učinkovit način – zagotovili bodo namreč naložbeno varnost v EU ter spodbodli in okrepili konkurenčnost in zanesljivost oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet in Komisijo, naj v okviru evropskega okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 izvajata večstranski pristop na podlagi politik, ki se bodo vzajemno krepile in usklajevale ter bodo dosledne, in ambicioznih zavezujočih ciljev glede zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; poziva Komisijo in države članice, naj bolj izkoristijo medsebojno delovanje teh ciljev, saj so najprimernejše orodje za to, da bodo podnebni in energetski cilji EU v obdobju do leta 2030 doseženi na stroškovno učinkovit način – zagotovili bodo namreč naložbeno varnost v EU ter spodbodli in okrepili konkurenčnost in zanesljivost oskrbe z energijo;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj določijo zavezujoč cilj, da bi EU do leta 2030 zmanjšala domače emisije toplogrednih plinov za vsaj 40 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990; meni, da mora biti raven ambicioznosti skladna s stroškovno učinkovitimi načrti za uresničitev cilja glede dveh stopinj Celzija; poudarja, da bi morali ta cilj doseči s posamičnimi nacionalnimi cilji, tako da bi upoštevali razmere in potencial posameznih držav članic; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj določijo zavezujoč cilj, da bi EU do leta 2030 zmanjšala domače emisije toplogrednih plinov za vsaj 40 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990; meni, da mora biti raven ambicioznosti skladna s stroškovno učinkovitimi načrti za uresničitev cilja glede dveh stopinj Celzija; poudarja, da bi morali ta cilj doseči s posamičnimi nacionalnimi cilji, tako da bi upoštevali razmere in potencial posameznih držav članic;

| 7. | se strinja s tem, da bi se morala EU v okviru mednarodnih pogajanj o podnebju obvezati k izpolnitvi tega cilja v zvezi s toplogrednimi plini, in sicer pravočasno pred vrhunskim srečanjem, ki ga septembra 2014 organizira generalni sekretar ZN, in poziva Evropski svet, naj čim prej stori enako; |
| --- | --- |

7.

se strinja s tem, da bi se morala EU v okviru mednarodnih pogajanj o podnebju obvezati k izpolnitvi tega cilja v zvezi s toplogrednimi plini, in sicer pravočasno pred vrhunskim srečanjem, ki ga septembra 2014 organizira generalni sekretar ZN, in poziva Evropski svet, naj čim prej stori enako;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj določijo zavezujoč cilj EU do leta 2030 glede 40-odstotne energetske učinkovitosti, kar bi bilo v skladu z raziskavami o potencialu energetske učinkovitosti za prihranke; poudarja, da bi morali ta cilj doseči s posamičnimi nacionalnimi cilji, tako da bi upoštevali razmere in potencial posameznih držav članic; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj določijo zavezujoč cilj EU do leta 2030 glede 40-odstotne energetske učinkovitosti, kar bi bilo v skladu z raziskavami o potencialu energetske učinkovitosti za prihranke; poudarja, da bi morali ta cilj doseči s posamičnimi nacionalnimi cilji, tako da bi upoštevali razmere in potencial posameznih držav članic;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj določijo zavezujoč cilj, da bi EU do leta 2030 uporabljala vsaj 30 % končne energije iz obnovljivih virov; poudarja, da bi morali ta cilj doseči s posamičnimi nacionalnimi cilji, tako da bi upoštevali razmere in potencial posameznih držav članic; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj določijo zavezujoč cilj, da bi EU do leta 2030 uporabljala vsaj 30 % končne energije iz obnovljivih virov; poudarja, da bi morali ta cilj doseči s posamičnimi nacionalnimi cilji, tako da bi upoštevali razmere in potencial posameznih držav članic;

| 10. | opozarja, da bodo morali k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov prispevati vsi gospodarski sektorji, da bo lahko Unija prispevala ustrezen delež v okviru globalnih prizadevanj; je prepričan, da je potreben zgodnji dogovor o okviru podnebne in energetske politike za leto 2030, da se EU pripravi na mednarodna pogajanja o novem pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu, ter da državam članicam, industriji in drugim sektorjem zagotovi jasen pravno zavezujoč okvir in cilje za izvedbo potrebnih srednjeročnih in dolgoročnih naložb v zmanjševanje emisij, energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da bodo morali k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov prispevati vsi gospodarski sektorji, da bo lahko Unija prispevala ustrezen delež v okviru globalnih prizadevanj; je prepričan, da je potreben zgodnji dogovor o okviru podnebne in energetske politike za leto 2030, da se EU pripravi na mednarodna pogajanja o novem pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu, ter da državam članicam, industriji in drugim sektorjem zagotovi jasen pravno zavezujoč okvir in cilje za izvedbo potrebnih srednjeročnih in dolgoročnih naložb v zmanjševanje emisij, energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije;

| 11. | ugotavlja, da bo potek dekarbonizacije odvisen od različnih deležev trajnostne tehnologije v državah članicah: obnovljivih virov energije, jedrske energije ter zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, če bo pravočasno na voljo; ugotavlja, da bo vključevanje večjega deleža obnovljivih virov energije zahtevalo precejšnje razširitve prenosnih in distribucijskih omrežij, dodatne priklopljive rezervne oziroma skladiščne zmogljivosti; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da bo potek dekarbonizacije odvisen od različnih deležev trajnostne tehnologije v državah članicah: obnovljivih virov energije, jedrske energije ter zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, če bo pravočasno na voljo; ugotavlja, da bo vključevanje večjega deleža obnovljivih virov energije zahtevalo precejšnje razširitve prenosnih in distribucijskih omrežij, dodatne priklopljive rezervne oziroma skladiščne zmogljivosti;

| 12. | opozarja, da bodo vsi morebitni dodatni stroški posredno ali neposredno preneseni na končne odjemalce, zato meni, da je zmanjševanje dodatnih stroškov dekarbonizacije energetskega sistema EU predpogoj za ohranitev evropske konkurenčnosti; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da bodo vsi morebitni dodatni stroški posredno ali neposredno preneseni na končne odjemalce, zato meni, da je zmanjševanje dodatnih stroškov dekarbonizacije energetskega sistema EU predpogoj za ohranitev evropske konkurenčnosti;

| 13. | opozarja, da so države članice še naprej pristojne, da izberejo svojo mešanico energetskih virov, in bi se tako morale odločati za optimalno mešanico, ki bo omogočala doseganje ciljev energetske politike, zlasti dekarbonizacije; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da so države članice še naprej pristojne, da izberejo svojo mešanico energetskih virov, in bi se tako morale odločati za optimalno mešanico, ki bo omogočala doseganje ciljev energetske politike, zlasti dekarbonizacije;

| 14. | meni, da je močan zavezujoč cilj glede energetske učinkovitosti primarnega pomena, da bo raba energije v Uniji čim bolj učinkovita, ta cilj pa bo tudi zagotovil, da bo doseganje ciljev glede toplogrednih plinov in obnovljivih virov energije lažje; |
| --- | --- |

14.

meni, da je močan zavezujoč cilj glede energetske učinkovitosti primarnega pomena, da bo raba energije v Uniji čim bolj učinkovita, ta cilj pa bo tudi zagotovil, da bo doseganje ciljev glede toplogrednih plinov in obnovljivih virov energije lažje;

| 15. | je prepričan, da so zavezujoči skupni cilji, ki združujejo skupna nacionalna prizadevanja, stroškovno najučinkovitejši in najprožnejši način, da se državam članicam zagotovi potrebna prožnost in spoštuje subsidiarnost; |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da so zavezujoči skupni cilji, ki združujejo skupna nacionalna prizadevanja, stroškovno najučinkovitejši in najprožnejši način, da se državam članicam zagotovi potrebna prožnost in spoštuje subsidiarnost;

| 16. | poziva Evropski svet, naj vzdržuje raven napredka, doseženega na ravni EU, in dolgoročno zagotovi zanesljivost glede zastavljanja ambicioznih, a uresničljivih ciljev za okvir podnebne in energetske politike EU do leta 2030, in sicer upoštevaje stroškovno najučinkovitejši način, da se doseže dolgoročna zaveza Parlamenta in Sveta v imenu EU, da bomo do leta 2050 zmanjšali emisije toplogrednih plinov v EU za 80–95 % v primerjavi z letom 1990; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropski svet, naj vzdržuje raven napredka, doseženega na ravni EU, in dolgoročno zagotovi zanesljivost glede zastavljanja ambicioznih, a uresničljivih ciljev za okvir podnebne in energetske politike EU do leta 2030, in sicer upoštevaje stroškovno najučinkovitejši način, da se doseže dolgoročna zaveza Parlamenta in Sveta v imenu EU, da bomo do leta 2050 zmanjšali emisije toplogrednih plinov v EU za 80–95 % v primerjavi z letom 1990;

| 17. | poziva Komisijo, naj poenostavi svojo podnebno in energetsko politiko, da bodo evropske politike bolj dosledne, prožne in stroškovno učinkovite; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj poenostavi svojo podnebno in energetsko politiko, da bodo evropske politike bolj dosledne, prožne in stroškovno učinkovite;

| 18. | opozarja, da bo cilj EU glede dekarbonizacije do leta 2050 dosežen le, če bo izveden odmik od fosilnih goriv, in da se je zato treba izogibati politikam, ki bi nas lahko priklenile nanje; ponavlja, da bo ambiciozno zastavljena dolgoročna politika na področju energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov pomagala preprečiti tako odvisnost; glede tega poudarja zadnje ugotovitve Mednarodne agencije za energijo, da so politike glede energije iz obnovljivih virov dolgoročno cenejše od zanašanja zgolj na cene ogljika, ker spodbujajo pravočasno vzpostavitev širokega portfelja tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, ki so potrebne za dolgoročno popolno dekarbonizacijo elektroenergetskega sektorja; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da bo cilj EU glede dekarbonizacije do leta 2050 dosežen le, če bo izveden odmik od fosilnih goriv, in da se je zato treba izogibati politikam, ki bi nas lahko priklenile nanje; ponavlja, da bo ambiciozno zastavljena dolgoročna politika na področju energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov pomagala preprečiti tako odvisnost; glede tega poudarja zadnje ugotovitve Mednarodne agencije za energijo, da so politike glede energije iz obnovljivih virov dolgoročno cenejše od zanašanja zgolj na cene ogljika, ker spodbujajo pravočasno vzpostavitev širokega portfelja tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, ki so potrebne za dolgoročno popolno dekarbonizacijo elektroenergetskega sektorja;

| 19. | je prepričan, da je najboljši način za zadovoljitev sedanjih in prihodnjih evropskih potreb po energiji uravnotežena in pestra mešanica energetskih virov, pri kateri bo zmanjšana odvisnost od enega samega vira energije, hkrati pa ne bodo nastajale nove odvisnosti, če upoštevamo priporočilo Komisije, da je treba zmanjšati odvisnost od fosilnih goriv; poziva države članice, naj upoštevajo te dejavnike; |
| --- | --- |

19.

je prepričan, da je najboljši način za zadovoljitev sedanjih in prihodnjih evropskih potreb po energiji uravnotežena in pestra mešanica energetskih virov, pri kateri bo zmanjšana odvisnost od enega samega vira energije, hkrati pa ne bodo nastajale nove odvisnosti, če upoštevamo priporočilo Komisije, da je treba zmanjšati odvisnost od fosilnih goriv; poziva države članice, naj upoštevajo te dejavnike;

| 20. | poziva Komisijo, naj skupaj z zadevnimi industrijskimi sektorji in v okviru podnebnega in energetskega okvira do leta 2030 razvije posebne sektorske načrte, ki bodo industrijskim subjektom omogočali zadostno mero prožnosti; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj skupaj z zadevnimi industrijskimi sektorji in v okviru podnebnega in energetskega okvira do leta 2030 razvije posebne sektorske načrte, ki bodo industrijskim subjektom omogočali zadostno mero prožnosti;

| 21. | meni, da se veliko ciljev v energetski politiki resda lahko doseže z zvišanjem cen energije; |
| --- | --- |

21.

meni, da se veliko ciljev v energetski politiki resda lahko doseže z zvišanjem cen energije;

| 22. | poziva, naj se zagotovijo potrebna sredstva za raziskave in razvoj obnovljivih virov energije in tehnologij za varčevanje z energijo; |
| --- | --- |

22.

poziva, naj se zagotovijo potrebna sredstva za raziskave in razvoj obnovljivih virov energije in tehnologij za varčevanje z energijo;

| 23. | opaža splošno soglasje glede določanja novega zavezujočega cilja zmanjšanja emisij CO2 na podlagi spremenjenega in dobro delujočega sistema za trgovanje z emisijami; |
| --- | --- |

23.

opaža splošno soglasje glede določanja novega zavezujočega cilja zmanjšanja emisij CO2 na podlagi spremenjenega in dobro delujočega sistema za trgovanje z emisijami;

| 24. | meni, da morajo dolgoročni cilji politike EU in posebna orodja politike za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov dosledno temeljiti na referenčnem letu 1990; |
| --- | --- |

24.

meni, da morajo dolgoročni cilji politike EU in posebna orodja politike za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov dosledno temeljiti na referenčnem letu 1990;

| 25. | meni, da lahko EU poveča svoje ambicije glede zmanjševanja CO2, če se druge države z največ emisijami v razvitem svetu in v državah v razvoju zavežejo, da bodo prevzele svoj delež prizadevanj za globalno zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

25.

meni, da lahko EU poveča svoje ambicije glede zmanjševanja CO2, če se druge države z največ emisijami v razvitem svetu in v državah v razvoju zavežejo, da bodo prevzele svoj delež prizadevanj za globalno zmanjšanje emisij;

| 26. | opozarja, da je EU zaradi zavezujočega cilja glede obnovljivih virov energije za leto 2020 vodilna na področju inovacij v tovrstni tehnologiji; poudarja, da bo nadaljevanje te politike z zavezujočimi cilji glede obnovljivih virov energije še okrepilo položaj EU na tem področju; meni, da razvoj obnovljivih virov energije prispeva k doseganju cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, zmanjševanju potrebe po uvozu fosilnih goriv in povečevanju raznolikosti virov energije; zato meni, da bi si morala EU v okviru do leta 2030 zastaviti zavezujoč cilj glede obnovljivih virov energije; je prepričan, da je treba v prihodnost usmerjeno energetsko in podnebno politiko izvajati skladno s programom industrijske politike EU za konkurenčnost; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da je EU zaradi zavezujočega cilja glede obnovljivih virov energije za leto 2020 vodilna na področju inovacij v tovrstni tehnologiji; poudarja, da bo nadaljevanje te politike z zavezujočimi cilji glede obnovljivih virov energije še okrepilo položaj EU na tem področju; meni, da razvoj obnovljivih virov energije prispeva k doseganju cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, zmanjševanju potrebe po uvozu fosilnih goriv in povečevanju raznolikosti virov energije; zato meni, da bi si morala EU v okviru do leta 2030 zastaviti zavezujoč cilj glede obnovljivih virov energije; je prepričan, da je treba v prihodnost usmerjeno energetsko in podnebno politiko izvajati skladno s programom industrijske politike EU za konkurenčnost;

| 27. | se strinja, da bi morali biti cilji za leto 2030 osredotočeni na razvoj in optimalizacijo vsega elektroenergetskega sistema, da bi čim bolje izkoristili zmogljivosti obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

27.

se strinja, da bi morali biti cilji za leto 2030 osredotočeni na razvoj in optimalizacijo vsega elektroenergetskega sistema, da bi čim bolje izkoristili zmogljivosti obnovljivih virov energije;

| 28. | meni, da je EU na dobri poti, da uresniči cilj glede 20-odstotnega deleža obnovljivih virov energije do leta 2020; poudarja, da širitev na nacionalni ravni, ki je do določene mere neusklajena in se odvija izjemno hitro, močno vpliva na notranji energetski trg EU (med drugim prek tokovnih zank); meni, da se bodo morali sistemi oskrbe z energijo v prihodnosti bolj zanašati na obnovljive vire energije; vztraja, da je treba v odločitve o nadaljnji širitvi obnovljivih virov energije vključiti vse vidike sistemov oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

28.

meni, da je EU na dobri poti, da uresniči cilj glede 20-odstotnega deleža obnovljivih virov energije do leta 2020; poudarja, da širitev na nacionalni ravni, ki je do določene mere neusklajena in se odvija izjemno hitro, močno vpliva na notranji energetski trg EU (med drugim prek tokovnih zank); meni, da se bodo morali sistemi oskrbe z energijo v prihodnosti bolj zanašati na obnovljive vire energije; vztraja, da je treba v odločitve o nadaljnji širitvi obnovljivih virov energije vključiti vse vidike sistemov oskrbe z energijo;

| 29. | meni, da so dobro zasnovane, prožne in predvidljive podporne sheme primerno orodje za spodbujanje stroškovno učinkovitega razvoja obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; poudarja, da bi se morale vse nacionalne sheme za podporo obnovljivim virom energije postopoma približati bolj integriranemu sistemu podpore na ravni EU ali nižji ravni, pri čemer bi upoštevali stopnjo zrelosti tehnologije in regionalne ter zemljepisne razlike, zaradi česar bi se ta okvir približal trgu ter bi bila zagotovljena naložbena varnost in enaki konkurenčni pogoji; meni, da ima Komisija pomembno vlogo pri zagotavljanju smernic v zvezi s tem, tudi pri skladnosti podpornih shem z notranjim trgom in pravili o državni pomoči, ob tem pa je treba upoštevati tudi pomen programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020; |
| --- | --- |

29.

meni, da so dobro zasnovane, prožne in predvidljive podporne sheme primerno orodje za spodbujanje stroškovno učinkovitega razvoja obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; poudarja, da bi se morale vse nacionalne sheme za podporo obnovljivim virom energije postopoma približati bolj integriranemu sistemu podpore na ravni EU ali nižji ravni, pri čemer bi upoštevali stopnjo zrelosti tehnologije in regionalne ter zemljepisne razlike, zaradi česar bi se ta okvir približal trgu ter bi bila zagotovljena naložbena varnost in enaki konkurenčni pogoji; meni, da ima Komisija pomembno vlogo pri zagotavljanju smernic v zvezi s tem, tudi pri skladnosti podpornih shem z notranjim trgom in pravili o državni pomoči, ob tem pa je treba upoštevati tudi pomen programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020;

| 30. | meni, da bi moral biti okvir politike za leto 2030 vključen v dolgoročnejšo vizijo, zlasti do leta 2050, v skladu z različnimi načrti, ki jih je sprejela Komisija; ob tem je stališča, da bi bilo treba politike EU za leto 2030, kar zadeva zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitost, razumeti kot mejnike na poti uresničevanja dolgoročnejših ciljev ob celovitem pristopu, ki bo zagotovil, da bodo stroškovno učinkoviti, predvidljivi in trajnostni; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi moral biti okvir politike za leto 2030 vključen v dolgoročnejšo vizijo, zlasti do leta 2050, v skladu z različnimi načrti, ki jih je sprejela Komisija; ob tem je stališča, da bi bilo treba politike EU za leto 2030, kar zadeva zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitost, razumeti kot mejnike na poti uresničevanja dolgoročnejših ciljev ob celovitem pristopu, ki bo zagotovil, da bodo stroškovno učinkoviti, predvidljivi in trajnostni;

| 31. | meni, da ima regionalna politika EU osrednjo vlogo pri spodbujanju proizvodnje energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti na vseevropski ravni; opozarja, da zaradi različnih geografskih razmer ni mogoče uporabiti enake energetske politike za vse regije; |
| --- | --- |

31.

meni, da ima regionalna politika EU osrednjo vlogo pri spodbujanju proizvodnje energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti na vseevropski ravni; opozarja, da zaradi različnih geografskih razmer ni mogoče uporabiti enake energetske politike za vse regije;

| 32. | priznava, da bi utegnile imeti subvencije za vse vire energije, vključno s fosilnimi gorivi in jedrsko energijo, pomembne posledice na cene energije; ugotavlja, da so nekateri obnovljivi viri energije (kot sta vetrna ali sončna energija na kopnem) cenovno že skoraj konkurenčni konvencionalnim virom in da bi bilo torej treba podporne sheme zanje prilagoditi tem razmeram in subvencije postopoma ukiniti, da bi lahko ta sredstva prerazporedili za raziskovalne in razvojne programe na področju energetske tehnologije, na primer obnovljive vire energije naslednje generacije in tehnologije shranjevanja; poudarja pa, da bi bilo to treba napovedati dovolj vnaprej, da temu sektorju ne bi povzročali škode, spremeniti pa bi bilo treba tudi zasnovo energetskega trga, racionalizirati upravne postopke in postopke povezovanja v omrežje ter poskrbeti za boljšo preglednost na energetskih trgih; obžaluje retroaktivne spremembe nekaterih držav članic v podpornih shemah, ki so omajale zaupanje vlagateljev in raven naložb v obnovljive vire energije; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko preuredili samo energetski trg tako, da bi zagotovili donosnost naložb v spremenljive obnovljive vire energije, ki sicer pozitivno vplivajo na zniževanje grosističnih cen, a tudi negativno vplivajo na donosnost naložb; poudarja, da so ambiciozni dolgoročni cilji glede obnovljivih virov energije ter raziskovalni in razvojni programi potrebni za znižanje stroškov v vseh tehnologijah obnovljivih virov energije ter za okrepitev inovacij in razvoja, predvsem pa za uporabo novejših in manj razvitih tehnologij; poziva Komisijo, naj preuči vpliv prednostnega pošiljanja energije iz obnovljivih virov na splošne stroške energije; |
| --- | --- |

32.

priznava, da bi utegnile imeti subvencije za vse vire energije, vključno s fosilnimi gorivi in jedrsko energijo, pomembne posledice na cene energije; ugotavlja, da so nekateri obnovljivi viri energije (kot sta vetrna ali sončna energija na kopnem) cenovno že skoraj konkurenčni konvencionalnim virom in da bi bilo torej treba podporne sheme zanje prilagoditi tem razmeram in subvencije postopoma ukiniti, da bi lahko ta sredstva prerazporedili za raziskovalne in razvojne programe na področju energetske tehnologije, na primer obnovljive vire energije naslednje generacije in tehnologije shranjevanja; poudarja pa, da bi bilo to treba napovedati dovolj vnaprej, da temu sektorju ne bi povzročali škode, spremeniti pa bi bilo treba tudi zasnovo energetskega trga, racionalizirati upravne postopke in postopke povezovanja v omrežje ter poskrbeti za boljšo preglednost na energetskih trgih; obžaluje retroaktivne spremembe nekaterih držav članic v podpornih shemah, ki so omajale zaupanje vlagateljev in raven naložb v obnovljive vire energije; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko preuredili samo energetski trg tako, da bi zagotovili donosnost naložb v spremenljive obnovljive vire energije, ki sicer pozitivno vplivajo na zniževanje grosističnih cen, a tudi negativno vplivajo na donosnost naložb; poudarja, da so ambiciozni dolgoročni cilji glede obnovljivih virov energije ter raziskovalni in razvojni programi potrebni za znižanje stroškov v vseh tehnologijah obnovljivih virov energije ter za okrepitev inovacij in razvoja, predvsem pa za uporabo novejših in manj razvitih tehnologij; poziva Komisijo, naj preuči vpliv prednostnega pošiljanja energije iz obnovljivih virov na splošne stroške energije;

| 33. | poudarja, da mora EU ob tem tudi zmanjšati svojo odvisnost od uvoženih fosilnih goriv; ugotavlja, da številne subvencije za fosilna goriva, jedrsko energijo in nekatere razvite tehnologije obnovljivih virov energije povzročajo strukturno izkrivljanje trga v številnih državah članicah; poziva države članice, naj čim prej odpravijo subvencije, zlasti okolju škodljive neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da mora EU ob tem tudi zmanjšati svojo odvisnost od uvoženih fosilnih goriv; ugotavlja, da številne subvencije za fosilna goriva, jedrsko energijo in nekatere razvite tehnologije obnovljivih virov energije povzročajo strukturno izkrivljanje trga v številnih državah članicah; poziva države članice, naj čim prej odpravijo subvencije, zlasti okolju škodljive neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva;

| 34. | poziva Komisijo, naj z državami članicami pripravi načrte po posameznih državah z jasnimi obvezami za postopno ukinitev subvencij; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj z državami članicami pripravi načrte po posameznih državah z jasnimi obvezami za postopno ukinitev subvencij;

| 35. | poziva Komisijo, naj pripravi seznam vseh nacionalnih in evropskih subvencij ter podpornih shem za obnovljive vire energije, in poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo uvedejo doslednost in preglednost na ravni EU; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj pripravi seznam vseh nacionalnih in evropskih subvencij ter podpornih shem za obnovljive vire energije, in poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo uvedejo doslednost in preglednost na ravni EU;

| 36. | ugotavlja, da so naložbe v energijo iz obnovljivih virov precej otežene zlasti zaradi retroaktivnih sprememb, ki so jih sprejele nekatere države članice; poziva k stabilnemu in predvidljivemu okviru pravnih politik in ukrepov do leta 2030 na podlagi ambicioznega zavezujočega cilja glede obnovljivih virov energije, ki bo pomembno pripomogel k odpiranju delovnih mest ter zmanjševanju negotovosti, zniževanju naložbenega tveganja in stroškov kapitala ter s tem tudi k stopnji potrebne podpore; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da so naložbe v energijo iz obnovljivih virov precej otežene zlasti zaradi retroaktivnih sprememb, ki so jih sprejele nekatere države članice; poziva k stabilnemu in predvidljivemu okviru pravnih politik in ukrepov do leta 2030 na podlagi ambicioznega zavezujočega cilja glede obnovljivih virov energije, ki bo pomembno pripomogel k odpiranju delovnih mest ter zmanjševanju negotovosti, zniževanju naložbenega tveganja in stroškov kapitala ter s tem tudi k stopnji potrebne podpore;

| 37. | ugotavlja, da dolgoročni cilji zagotavljajo politično stabilnost in krepijo zaupanje potrošnikov, s tem pa pripomorejo k nižjim premijam za tveganje za vlagatelje, kar je kritičen dejavnik pri razvoju obnovljivih virov energije, saj gre za kapitalsko intenzivne tehnologije; ugotavlja, da bi odsotnost ciljev precej povečala stroške obnovljivih virov energije, naložbe, ki bi jih omogočal dolgoročni cilj, pa bi po drugi strani zmanjševale stroške tehnologije in potrebo po posebni podpori; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da dolgoročni cilji zagotavljajo politično stabilnost in krepijo zaupanje potrošnikov, s tem pa pripomorejo k nižjim premijam za tveganje za vlagatelje, kar je kritičen dejavnik pri razvoju obnovljivih virov energije, saj gre za kapitalsko intenzivne tehnologije; ugotavlja, da bi odsotnost ciljev precej povečala stroške obnovljivih virov energije, naložbe, ki bi jih omogočal dolgoročni cilj, pa bi po drugi strani zmanjševale stroške tehnologije in potrebo po posebni podpori;

| 38. | poudarja, da je načrt Komisije za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 pokazal, da bi obnovljivi viri energije in večja energetska učinkovitost Uniji lahko prinesli letne prihranke od 175 do 320 milijard EUR; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je načrt Komisije za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 pokazal, da bi obnovljivi viri energije in večja energetska učinkovitost Uniji lahko prinesli letne prihranke od 175 do 320 milijard EUR;

| 39. | poudarja precejšen potencial za odpiranje delovnih mest na področju obnovljivih virov energije (3 milijone delovnih mest do leta 2020) in energetske učinkovitosti (2 milijona delovnih mest do leta 2020) (23); |
| --- | --- |

39.

poudarja precejšen potencial za odpiranje delovnih mest na področju obnovljivih virov energije (3 milijone delovnih mest do leta 2020) in energetske učinkovitosti (2 milijona delovnih mest do leta 2020) (23);

| 40. | je prepričan, da je treba za učinkovito energijo iz obnovljivih virov izboljšati prožnost omrežij, infrastrukturo in zmogljivosti za prenos energije; |
| --- | --- |

40.

je prepričan, da je treba za učinkovito energijo iz obnovljivih virov izboljšati prožnost omrežij, infrastrukturo in zmogljivosti za prenos energije;

| 41. | poziva Komisijo, naj zaradi hitrega vključevanja obnovljivih virov energije pripravi tudi predloge za osrednji trg – države članice, ki so naklonjene povezovanju in so pripravljene hitro sodelovati pri skupni proizvodnji, distribuciji in uporabi električne energije; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj zaradi hitrega vključevanja obnovljivih virov energije pripravi tudi predloge za osrednji trg – države članice, ki so naklonjene povezovanju in so pripravljene hitro sodelovati pri skupni proizvodnji, distribuciji in uporabi električne energije;

| 42. | meni, da bi bilo treba učinek različnih virov energije na okolje in podnebje izdatno spremljati; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi bilo treba učinek različnih virov energije na okolje in podnebje izdatno spremljati;

| 43. | ponavlja, da je najcenejša energija tista, ki se nikoli ne uporabi; ob tem poudarja, da bi morali večjo energetsko učinkovitost razumeti kot temelj podnebne in energetske politike EU; je prepričan, da energetska učinkovitost prispeva k ohranjanju virov, pa tudi k zniževanju računov za energijo in energetske odvisnosti od uvoženega goriva, trgovinskih primanjkljajev in vplivov na zdravje, in izboljšuje dolgoročno mednarodno konkurenčnost evropskega gospodarstva ter pomaga zmanjševati emisije toplogrednih plinov v EU; poudarja, da raziskave kažejo, da bi 40-odstotno izkoriščen potencial EU glede stroškovno učinkovitih prihrankov energije pripomogel k vsaj 50-odstotnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in k povečanju deleža obnovljivih virov energije v mešanici energetskih virov na 35 odstotkov; poziva države članice, naj nemudoma in v celoti izvajajo direktivo o energetski učinkovitosti in direktivo o energetski učinkovitosti stavb; poudarja, da je treba pri oblikovanju novih politik za energetsko učinkovitost upoštevati potencial vsej gospodarskih sektorjev in vseh gospodarskih razmer ter da bi se morali pri premiku k večji energetski učinkovitosti osredotočiti na vso verigo energetske ponudbe in povpraševanja, vključno s pretvorbo, prenosom, distribucijo in dobavo ter skupaj s porabo v industriji, stavbah in gospodinjstvih; ugotavlja, da so kampanje ozaveščanja o energetski učinkovitosti koristne; |
| --- | --- |

43.

ponavlja, da je najcenejša energija tista, ki se nikoli ne uporabi; ob tem poudarja, da bi morali večjo energetsko učinkovitost razumeti kot temelj podnebne in energetske politike EU; je prepričan, da energetska učinkovitost prispeva k ohranjanju virov, pa tudi k zniževanju računov za energijo in energetske odvisnosti od uvoženega goriva, trgovinskih primanjkljajev in vplivov na zdravje, in izboljšuje dolgoročno mednarodno konkurenčnost evropskega gospodarstva ter pomaga zmanjševati emisije toplogrednih plinov v EU; poudarja, da raziskave kažejo, da bi 40-odstotno izkoriščen potencial EU glede stroškovno učinkovitih prihrankov energije pripomogel k vsaj 50-odstotnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in k povečanju deleža obnovljivih virov energije v mešanici energetskih virov na 35 odstotkov; poziva države članice, naj nemudoma in v celoti izvajajo direktivo o energetski učinkovitosti in direktivo o energetski učinkovitosti stavb; poudarja, da je treba pri oblikovanju novih politik za energetsko učinkovitost upoštevati potencial vsej gospodarskih sektorjev in vseh gospodarskih razmer ter da bi se morali pri premiku k večji energetski učinkovitosti osredotočiti na vso verigo energetske ponudbe in povpraševanja, vključno s pretvorbo, prenosom, distribucijo in dobavo ter skupaj s porabo v industriji, stavbah in gospodinjstvih; ugotavlja, da so kampanje ozaveščanja o energetski učinkovitosti koristne;

| 44. | priznava, da EU ob upoštevanju sedanjih politik ne bo dosegla ciljev glede učinkovitosti za leto 2020; opozarja na obljube Komisije, da bo določila zavezujoče cilje glede energetske učinkovitosti za leto 2020 in dodatne ukrepe za države članice, če oziroma ko vsota njihovih posameznih ciljev ne bo ustrezala 20-odsotnemu cilju EU; opozarja, da morajo biti cilji za leto 2030 zasnovani kot mejniki za daljšo vizijo do leta 2050, da bodo upoštevani dolgoročni naložbeni cikli; poziva Evropski svet, naj kot temelj trajnostne energetske in podnebne politike določi cilje glede energetske učinkovitosti do leta 2020 in 2030; |
| --- | --- |

44.

priznava, da EU ob upoštevanju sedanjih politik ne bo dosegla ciljev glede učinkovitosti za leto 2020; opozarja na obljube Komisije, da bo določila zavezujoče cilje glede energetske učinkovitosti za leto 2020 in dodatne ukrepe za države članice, če oziroma ko vsota njihovih posameznih ciljev ne bo ustrezala 20-odsotnemu cilju EU; opozarja, da morajo biti cilji za leto 2030 zasnovani kot mejniki za daljšo vizijo do leta 2050, da bodo upoštevani dolgoročni naložbeni cikli; poziva Evropski svet, naj kot temelj trajnostne energetske in podnebne politike določi cilje glede energetske učinkovitosti do leta 2020 in 2030;

| 45. | poudarja, da samo en cilj glede emisij toplogrednih plinov, dosežen v glavnem prek sistema za trgovanje z emisijami, ne bo izkoristil velikega potenciala energetske učinkovitosti v sektorjih, ki niso v tem sistemu, večina prizadevanj za dekarbonizacijo do leta 2030 pa bo zagotovljena v sektorjih, vključenih v ta sistem, in po višji ceni, kot bi bilo treba; ugotavlja, da številne ovire pri izboljševanju energetske učinkovitosti niso finančne narave in jih sistem za trgovanje z emisijami ne more odpraviti znotraj enega samega cilja glede emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da samo en cilj glede emisij toplogrednih plinov, dosežen v glavnem prek sistema za trgovanje z emisijami, ne bo izkoristil velikega potenciala energetske učinkovitosti v sektorjih, ki niso v tem sistemu, večina prizadevanj za dekarbonizacijo do leta 2030 pa bo zagotovljena v sektorjih, vključenih v ta sistem, in po višji ceni, kot bi bilo treba; ugotavlja, da številne ovire pri izboljševanju energetske učinkovitosti niso finančne narave in jih sistem za trgovanje z emisijami ne more odpraviti znotraj enega samega cilja glede emisij toplogrednih plinov;

| 46. | poudarja, da bi moralo biti zmanjševanje porabe energije v stavbah osrednji element dolgoročne politike EU za energetsko učinkovitost, saj ima prenova obstoječih stavb ogromen potencial za stroškovno učinkovite prihranke energije; poudarja, da je treba povečati sedanjo hitrost in kakovost prenove stavb, da bi EU lahko do leta 2050 zmanjšala porabo energije obstoječih stavb za 80 % v primerjavi z letom 2010; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bi moralo biti zmanjševanje porabe energije v stavbah osrednji element dolgoročne politike EU za energetsko učinkovitost, saj ima prenova obstoječih stavb ogromen potencial za stroškovno učinkovite prihranke energije; poudarja, da je treba povečati sedanjo hitrost in kakovost prenove stavb, da bi EU lahko do leta 2050 zmanjšala porabo energije obstoječih stavb za 80 % v primerjavi z letom 2010;

| 47. | ugotavlja, da bi sektorski cilj glede energetske učinkovitosti za stavbe spodbudil potrebno prenovo stavbnega fonda in tako zagotovil, da bomo izkoristili ogromni vir energije, ki ga predstavlja; priznava, da je večina ovir na tem področju pravnih, upravnih in finančnih, ne tehnoloških, ter da preoblikovanje trga terja svoj čas in bo v veliki meri odvisno od dolgoročnih ciljev in vmesnih ciljev do leta 2020, 2030 in 2040, zato da bi do leta 2050 ves stavbni fond približali ničelni stopnji porabe energije; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da bi sektorski cilj glede energetske učinkovitosti za stavbe spodbudil potrebno prenovo stavbnega fonda in tako zagotovil, da bomo izkoristili ogromni vir energije, ki ga predstavlja; priznava, da je večina ovir na tem področju pravnih, upravnih in finančnih, ne tehnoloških, ter da preoblikovanje trga terja svoj čas in bo v veliki meri odvisno od dolgoročnih ciljev in vmesnih ciljev do leta 2020, 2030 in 2040, zato da bi do leta 2050 ves stavbni fond približali ničelni stopnji porabe energije;

| 48. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za razvoj boljših metod in orodij za izračun in spremljanje napredka, s čimer bi lahko pripomogla k oblikovanju doslednejšega in preglednejšega pristopa EU k energetski učinkovitosti, in naj sodeluje z državami članicami za odpravo političnih ovir; ugotavlja, da se razmerje med energetsko intenzivnostjo in gospodarskimi rezultati že desetletja izboljšuje, četudi v glavnem iz gospodarskih razlogov; meni, da bi mogla biti energetska učinkovitost pomembno gonilo za vede o materialih in da so potrebna večja prizadevanja, da bi industrijskim panogam EU pomagali dodatno zmanjšati energijsko intenzivnost, zlasti z lastno proizvodnjo toplotne in električne energije, zaradi česar bo tveganje selitve ogljikovih virov manjše; poziva Komisijo, naj oceni in ovrednoti napredek in razvoj energetske učinkovitosti v EU v primerjavi z njenimi glavnimi svetovnimi konkurenti, izboljša energetske napovedi glede posebnih negospodarskih dejavnikov za izboljšanje energetske učinkovitosti in koristi energetskih prihrankov ter naj v okviru revizije smernic o državni pomoči pripravi ugodne pogoje za naložbe v energetsko učinkovitost; poziva Komisijo, naj še naprej pravočasno ocenjuje napredovanje energetskih prihrankov v EU v zvezi z izvajanjem direktive o energetski učinkovitosti in njenega prihajajočega pregleda; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za razvoj boljših metod in orodij za izračun in spremljanje napredka, s čimer bi lahko pripomogla k oblikovanju doslednejšega in preglednejšega pristopa EU k energetski učinkovitosti, in naj sodeluje z državami članicami za odpravo političnih ovir; ugotavlja, da se razmerje med energetsko intenzivnostjo in gospodarskimi rezultati že desetletja izboljšuje, četudi v glavnem iz gospodarskih razlogov; meni, da bi mogla biti energetska učinkovitost pomembno gonilo za vede o materialih in da so potrebna večja prizadevanja, da bi industrijskim panogam EU pomagali dodatno zmanjšati energijsko intenzivnost, zlasti z lastno proizvodnjo toplotne in električne energije, zaradi česar bo tveganje selitve ogljikovih virov manjše; poziva Komisijo, naj oceni in ovrednoti napredek in razvoj energetske učinkovitosti v EU v primerjavi z njenimi glavnimi svetovnimi konkurenti, izboljša energetske napovedi glede posebnih negospodarskih dejavnikov za izboljšanje energetske učinkovitosti in koristi energetskih prihrankov ter naj v okviru revizije smernic o državni pomoči pripravi ugodne pogoje za naložbe v energetsko učinkovitost; poziva Komisijo, naj še naprej pravočasno ocenjuje napredovanje energetskih prihrankov v EU v zvezi z izvajanjem direktive o energetski učinkovitosti in njenega prihajajočega pregleda;

| 49. | sistem za trgovanje z emisijami je zaenkrat glavni instrument za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov v industriji in energetskem sektorju, obenem pa stroškovno in gospodarsko učinkovito spodbuja naložbe v trajnostne tehnologije; zato meni, da so potrebne strukturne izboljšave sistema za trgovanje z emisijami, da se poveča njegova zmožnost učinkovitega in samodejnega odzivanja na gospodarske vzpone in padce, odpravi potreba po namenskem trgu in tržnih intervencijah in vlagateljem z dolgoročno predvidljivim in zanesljivim sistemom povrne gotovost; poziva k nujni strukturni reformi sistema za trgovanje z emisijami, ki naj bi jo predlagali leta 2014, da bi obravnavali aktualni presežek pravic in neprožnost tega mehanizma; poudarja, da bi morali z reformo sistema za trgovanje z emisijami zagotoviti, da bo ostal popolnoma tržen; |
| --- | --- |

49.

sistem za trgovanje z emisijami je zaenkrat glavni instrument za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov v industriji in energetskem sektorju, obenem pa stroškovno in gospodarsko učinkovito spodbuja naložbe v trajnostne tehnologije; zato meni, da so potrebne strukturne izboljšave sistema za trgovanje z emisijami, da se poveča njegova zmožnost učinkovitega in samodejnega odzivanja na gospodarske vzpone in padce, odpravi potreba po namenskem trgu in tržnih intervencijah in vlagateljem z dolgoročno predvidljivim in zanesljivim sistemom povrne gotovost; poziva k nujni strukturni reformi sistema za trgovanje z emisijami, ki naj bi jo predlagali leta 2014, da bi obravnavali aktualni presežek pravic in neprožnost tega mehanizma; poudarja, da bi morali z reformo sistema za trgovanje z emisijami zagotoviti, da bo ostal popolnoma tržen;

| 50. | opominja Komisijo, da jo je Parlament že pozval k čimprejšnjemu predlaganju zakonodaje, s katero bi prilagodili zahtevo za linearno letno zmanjševanje, ki trenutno znaša 1,74 %, da bi dosegli cilj glede zmanjšanja emisij CO2 do leta 2050; |
| --- | --- |

50.

opominja Komisijo, da jo je Parlament že pozval k čimprejšnjemu predlaganju zakonodaje, s katero bi prilagodili zahtevo za linearno letno zmanjševanje, ki trenutno znaša 1,74 %, da bi dosegli cilj glede zmanjšanja emisij CO2 do leta 2050;

| 51. | poleg bi morala Komisija po njegovem mnenju predlagati, da se prihodki od dražb obvezno namenijo inovativnim okolju prijaznim tehnologijam; je prepričan, da bi bilo treba določbe v zvezi s sektorji in podsektorji, v katerih je prisotno tveganje selitve ogljikovih virov, pregledati glede na zavezujoč mednarodni sporazum o boju proti podnebnim spremembam, da se industriji zagotovi čim večja varnost; |
| --- | --- |

51.

poleg bi morala Komisija po njegovem mnenju predlagati, da se prihodki od dražb obvezno namenijo inovativnim okolju prijaznim tehnologijam; je prepričan, da bi bilo treba določbe v zvezi s sektorji in podsektorji, v katerih je prisotno tveganje selitve ogljikovih virov, pregledati glede na zavezujoč mednarodni sporazum o boju proti podnebnim spremembam, da se industriji zagotovi čim večja varnost;

| 52. | ugotavlja, da EU potrebuje celovit okvir politike za leto 2030, s katerim bo spodbujala naložbe in dolgoročno dekarbonizacijo v sektorjih, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami in povzročijo 60 % emisij toplogrednih plinov v EU; poudarja, da je v posebnih sektorjih, kot sta sektorja gradnje in prometa, veliko neizkoriščenega potenciala za energetsko učinkovitost (njun ocenjeni potencial energetske učinkovitosti je 61 % oziroma 41 %); poudarja, da lahko sektorji, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami, znatno olajšajo prizadevanja za zmanjšanje ogljikovih emisij EU; zato poziva Komisijo in države članice, naj še naprej nadaljujejo delo za ambiciozen okvir do leta 2030 za sektorje, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami, pri tem pa za države članice ohranijo prožnost pri določanju lastnih načinov za uresničitev ciljev iz porazdelitve prizadevanj; priznava, da bi morali cilji za sektorje, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami, temeljiti na oceni potenciala v vsakem sektorju po načelu od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da EU potrebuje celovit okvir politike za leto 2030, s katerim bo spodbujala naložbe in dolgoročno dekarbonizacijo v sektorjih, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami in povzročijo 60 % emisij toplogrednih plinov v EU; poudarja, da je v posebnih sektorjih, kot sta sektorja gradnje in prometa, veliko neizkoriščenega potenciala za energetsko učinkovitost (njun ocenjeni potencial energetske učinkovitosti je 61 % oziroma 41 %); poudarja, da lahko sektorji, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami, znatno olajšajo prizadevanja za zmanjšanje ogljikovih emisij EU; zato poziva Komisijo in države članice, naj še naprej nadaljujejo delo za ambiciozen okvir do leta 2030 za sektorje, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami, pri tem pa za države članice ohranijo prožnost pri določanju lastnih načinov za uresničitev ciljev iz porazdelitve prizadevanj; priznava, da bi morali cilji za sektorje, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami, temeljiti na oceni potenciala v vsakem sektorju po načelu od spodaj navzgor;

| 53. | poudarja, da so cilji sektorjev, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami (porazdelitev prizadevanj), precej neambiciozni v primerjavi s sektorji, ki so vključeni, ter da so hudo sporni dobropisi, na primer za industrijske pline, v okviru porazdelitve prizadevanj še vedno dovoljeni, v sistemu za trgovanje z emisijami pa ne; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da so cilji sektorjev, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami (porazdelitev prizadevanj), precej neambiciozni v primerjavi s sektorji, ki so vključeni, ter da so hudo sporni dobropisi, na primer za industrijske pline, v okviru porazdelitve prizadevanj še vedno dovoljeni, v sistemu za trgovanje z emisijami pa ne;

| 54. | poziva Evropsko komisijo, naj čim prej predstavi predlog, ki bo dobropise, ki jih ni več mogoče uporabiti v sistemu za trgovanje z emisijami, prepovedal tudi pri porazdelitvi prizadevanj, in poziva države članice, naj se nemudoma zavežejo, da bodo sledile pristopu, h kateremu so zavezale industrijo; |
| --- | --- |

54.

poziva Evropsko komisijo, naj čim prej predstavi predlog, ki bo dobropise, ki jih ni več mogoče uporabiti v sistemu za trgovanje z emisijami, prepovedal tudi pri porazdelitvi prizadevanj, in poziva države članice, naj se nemudoma zavežejo, da bodo sledile pristopu, h kateremu so zavezale industrijo;

| 55. | poziva Komisijo, naj predlaga ambicioznejši okvir za sektorje, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami (porazdelitev prizadevanj); |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj predlaga ambicioznejši okvir za sektorje, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami (porazdelitev prizadevanj);

| 56. | poudarja, da se vpliv metana (CH4) na globalno segrevanje ne upošteva dovolj, saj je njegov potencial globalnega segrevanja v 15-letnem obdobju 80-krat višji od CO2, v 40-letnem obdobju pa 49-krat višji; poziva Komisijo, naj v okviru politik o zmanjševanju emisij toplogrednih plinov podrobneje analizira vpliv metana, da oceni možnosti in predlaga načrt za zmanjševanje emisij CH4, prilagojen posebnim razmeram v nekaterih sektorjih in državah članicah; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da se vpliv metana (CH4) na globalno segrevanje ne upošteva dovolj, saj je njegov potencial globalnega segrevanja v 15-letnem obdobju 80-krat višji od CO2, v 40-letnem obdobju pa 49-krat višji; poziva Komisijo, naj v okviru politik o zmanjševanju emisij toplogrednih plinov podrobneje analizira vpliv metana, da oceni možnosti in predlaga načrt za zmanjševanje emisij CH4, prilagojen posebnim razmeram v nekaterih sektorjih in državah članicah;

| 57. | poziva Komisijo, naj predstavi poseben okvir za promet, saj je odgovoren za približno četrtino emisij toplogrednih plinov in porabe energije v EU, zaradi česar je za proizvodnjo energije drugi sektor z največ emisijami toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj predstavi poseben okvir za promet, saj je odgovoren za približno četrtino emisij toplogrednih plinov in porabe energije v EU, zaradi česar je za proizvodnjo energije drugi sektor z največ emisijami toplogrednih plinov;

| 58. | ugotavlja, da imajo napredna biogoriva pomembno vlogo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v prometu, povečujejo pa tudi zanesljivost oskrbe z energijo ter prispevajo k rasti in delovnim mestom; |
| --- | --- |

58.

ugotavlja, da imajo napredna biogoriva pomembno vlogo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v prometu, povečujejo pa tudi zanesljivost oskrbe z energijo ter prispevajo k rasti in delovnim mestom;

| 59. | ugotavlja, kako pomembno je celovito obračunavanje ogljika v okviru direktive o kakovosti goriva, da se zmanjšajo emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu pogonskih goriv; poudarja, da ima lahko direktiva o kakovosti goriva pomembno vlogo pri spodbujanju trajnostnih biogoriv v podnebnem in energetskem okviru za leto 2030; zato obžaluje, da Komisija ne kaže pripravljenosti, da bi zagotovila nadaljevanje direktive o kakovosti goriva po letu 2020; |
| --- | --- |

59.

ugotavlja, kako pomembno je celovito obračunavanje ogljika v okviru direktive o kakovosti goriva, da se zmanjšajo emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu pogonskih goriv; poudarja, da ima lahko direktiva o kakovosti goriva pomembno vlogo pri spodbujanju trajnostnih biogoriv v podnebnem in energetskem okviru za leto 2030; zato obžaluje, da Komisija ne kaže pripravljenosti, da bi zagotovila nadaljevanje direktive o kakovosti goriva po letu 2020;

| 60. | poziva Komisijo, naj opredeli niz kazalnikov za ocenjevanje napredka, ki ga dosegajo posamezni sektorji, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami, zlasti za trajnost stavb; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj opredeli niz kazalnikov za ocenjevanje napredka, ki ga dosegajo posamezni sektorji, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami, zlasti za trajnost stavb;

| 61. | ugotavlja, da bodo soproizvodnja in daljinsko ogrevanje in hlajenje v prihodnje imeli pomembno vlogo (in jo imajo že zdaj) pri povečevanju energetske učinkovitosti, optimaliziranju uporabe obnovljivih virov za proizvodnjo toplotne ali električne energije in izboljševanju kakovosti zraka na lokalni ravni; poziva EU, naj razmisli o popolni vključitvi sektorja ogrevanja in hlajenja v prehod na trajnostni energetski sistem; ugotavlja, da ta sektor trenutno porabi približno 45 % končne energije v EU; zato poziva Komisijo, naj zbere potrebne podatke o virih ter uporabi ogrevanja in hlajenja ter distribucije toplotne energije različnim skupinam končnih odjemalcev (na primer stanovanja, industrija, terciarni odjemalci); poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo že razpoložljive rešitve za učinkovito ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

61.

ugotavlja, da bodo soproizvodnja in daljinsko ogrevanje in hlajenje v prihodnje imeli pomembno vlogo (in jo imajo že zdaj) pri povečevanju energetske učinkovitosti, optimaliziranju uporabe obnovljivih virov za proizvodnjo toplotne ali električne energije in izboljševanju kakovosti zraka na lokalni ravni; poziva EU, naj razmisli o popolni vključitvi sektorja ogrevanja in hlajenja v prehod na trajnostni energetski sistem; ugotavlja, da ta sektor trenutno porabi približno 45 % končne energije v EU; zato poziva Komisijo, naj zbere potrebne podatke o virih ter uporabi ogrevanja in hlajenja ter distribucije toplotne energije različnim skupinam končnih odjemalcev (na primer stanovanja, industrija, terciarni odjemalci); poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo že razpoložljive rešitve za učinkovito ogrevanje in hlajenje;

| 62. | poudarja, da ima daljinsko ogrevanje in hlajenje velik potencial za povečanje energetske učinkovitosti z recikliranjem toplote iz proizvodnje električne energije, ki se sicer ne bi uporabila, v kombiniranih obratih za soproizvodnjo toplotne in električne energije, sežigalnicah in industrijskih energetskih procesih; to je tudi celostna rešitev na mestnih območjih, ki bo prispevala k zmanjševanju odvisnosti EU od uvoza energije ter ohranila stroške ogrevanja in hlajenja cenovno dostopne za državljane; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da ima daljinsko ogrevanje in hlajenje velik potencial za povečanje energetske učinkovitosti z recikliranjem toplote iz proizvodnje električne energije, ki se sicer ne bi uporabila, v kombiniranih obratih za soproizvodnjo toplotne in električne energije, sežigalnicah in industrijskih energetskih procesih; to je tudi celostna rešitev na mestnih območjih, ki bo prispevala k zmanjševanju odvisnosti EU od uvoza energije ter ohranila stroške ogrevanja in hlajenja cenovno dostopne za državljane;

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj analizirajo potencial preostalih obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje ter preverijo sinergijo med povečano rabo obnovljivih virov in izvajanjem direktiv o energetski učinkovitosti in o energetski učinkovitosti stavb; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice, naj analizirajo potencial preostalih obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje ter preverijo sinergijo med povečano rabo obnovljivih virov in izvajanjem direktiv o energetski učinkovitosti in o energetski učinkovitosti stavb;

| 64. | ugotavlja, da ima sektor informacijsko-komunikacijske tehnologije kot velik porabnik električne energije velik potencial za varčevanje z energijo in lahko postane zgled za energetsko učinkovitost in spodbujanje energije iz obnovljivih virov, saj podatkovna središča v EU porabijo do 1,5 % vse porabljene električne energije, uporabniki pa se vse bolj zavedajo ogljičnega odtisa informacijske tehnologije in storitev v oblaku, ki jih uporabljajo; |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da ima sektor informacijsko-komunikacijske tehnologije kot velik porabnik električne energije velik potencial za varčevanje z energijo in lahko postane zgled za energetsko učinkovitost in spodbujanje energije iz obnovljivih virov, saj podatkovna središča v EU porabijo do 1,5 % vse porabljene električne energije, uporabniki pa se vse bolj zavedajo ogljičnega odtisa informacijske tehnologije in storitev v oblaku, ki jih uporabljajo;

Skladnost instrumentov politike

| 65. | ponavlja, da mora energetski in podnebni okvir za leto 2030 rezultate dosegati stroškovno čim učinkoviteje; meni, da bi bilo to mogoče doseči z jasnimi naložbenimi spodbudami in onemogočanju prekomernega kompenziranja in zapletenosti ter regulativnega obremenjevanja industrije; zato je stališča, da bi bilo treba državam članicam v določenih mejah omogočiti prožnost in svobodo ter zagotoviti stabilnost in jasnost za naložbene odločitve; poziva države članice, naj popolnoma spoštujejo okvir EU; |
| --- | --- |

65.

ponavlja, da mora energetski in podnebni okvir za leto 2030 rezultate dosegati stroškovno čim učinkoviteje; meni, da bi bilo to mogoče doseči z jasnimi naložbenimi spodbudami in onemogočanju prekomernega kompenziranja in zapletenosti ter regulativnega obremenjevanja industrije; zato je stališča, da bi bilo treba državam članicam v določenih mejah omogočiti prožnost in svobodo ter zagotoviti stabilnost in jasnost za naložbene odločitve; poziva države članice, naj popolnoma spoštujejo okvir EU;

| 66. | poudarja, da je pri reševanju številnih izzivov na podnebnem in energetskem področju pomembno okrepljeno usklajevanje, oblikovanje preglednega energetskega trga EU in izmenjava najboljših praks na področju energije na ravni EU, tako da bi nacionalni ukrepi postali učinkovitejši in doslednejši; meni, da bi okvir podnebne in energetske politike do 2030 moral zajemati nekatere obvezne elemente, s katerimi bi od držav članic zahtevali, da se pri načrtovanju velikih sprememb v oskrbi z energijo posvetujejo s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da je pri reševanju številnih izzivov na podnebnem in energetskem področju pomembno okrepljeno usklajevanje, oblikovanje preglednega energetskega trga EU in izmenjava najboljših praks na področju energije na ravni EU, tako da bi nacionalni ukrepi postali učinkovitejši in doslednejši; meni, da bi okvir podnebne in energetske politike do 2030 moral zajemati nekatere obvezne elemente, s katerimi bi od držav članic zahtevali, da se pri načrtovanju velikih sprememb v oskrbi z energijo posvetujejo s sosednjimi državami;

| 67. | opozarja, da je jasen, usklajen in dosleden politični in regulativni okvir s celostnim pristopom osrednjega pomena za spodbujanje gospodarstva, rasti ter stabilne in dostopne cene energije in lahko pomaga pripomore k potrebnim naložbam v „možnosti, ki jih ne bomo obžalovali“ (obnovljivi viri energije, energetska učinkovitost in pametna infrastruktura), kot je opredeljeno v energetskem načrtu za leto 2050, in sicer na stroškovno učinkovit in trajnosten način; ugotavlja, da je neskladje med našimi cilji za leto 2020 prispevalo k sedanji nizki ceni ogljika; |
| --- | --- |

67.

opozarja, da je jasen, usklajen in dosleden politični in regulativni okvir s celostnim pristopom osrednjega pomena za spodbujanje gospodarstva, rasti ter stabilne in dostopne cene energije in lahko pomaga pripomore k potrebnim naložbam v „možnosti, ki jih ne bomo obžalovali“ (obnovljivi viri energije, energetska učinkovitost in pametna infrastruktura), kot je opredeljeno v energetskem načrtu za leto 2050, in sicer na stroškovno učinkovit in trajnosten način; ugotavlja, da je neskladje med našimi cilji za leto 2020 prispevalo k sedanji nizki ceni ogljika;

| 68. | poudarja, da je z vidika dolgoročnih naložb bistveno, da se industriji zagotovi srednje- do dolgoročna regulativna gotovost, in v zvezi s tem poziva k ambicioznim in zavezujočim ciljem glede emisij toplogrednih plinov, energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je z vidika dolgoročnih naložb bistveno, da se industriji zagotovi srednje- do dolgoročna regulativna gotovost, in v zvezi s tem poziva k ambicioznim in zavezujočim ciljem glede emisij toplogrednih plinov, energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti;

| 69. | poudarja, da je najbolj skladen pristop za obdobje po letu 2020, da bi zastavili cilj zmanjševanja emisij toplogrednih plinov do 2030 za vso EU, pri čemer bi upoštevali zmanjšanje emisij zaradi ciljev EU za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije do leta 2030; ugotavlja, da bi tako imenovani „sveženjski pristop“, ki vključuje cilje za energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in znižanje emisij toplogrednih plinov, opredeljen v skladu z obstoječimi stroškovno učinkovitim potencialom za energetske prihranke, EU omogočil, da bi svoje cilje glede konkurenčnosti, zanesljive oskrbe z energijo in dekarbonizacije uresničila ob nižji ceni ogljikovega dioksida in manjšem bremenu za industrijo, kot s pristopom, ki bi zajemal zgolj cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je najbolj skladen pristop za obdobje po letu 2020, da bi zastavili cilj zmanjševanja emisij toplogrednih plinov do 2030 za vso EU, pri čemer bi upoštevali zmanjšanje emisij zaradi ciljev EU za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije do leta 2030; ugotavlja, da bi tako imenovani „sveženjski pristop“, ki vključuje cilje za energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in znižanje emisij toplogrednih plinov, opredeljen v skladu z obstoječimi stroškovno učinkovitim potencialom za energetske prihranke, EU omogočil, da bi svoje cilje glede konkurenčnosti, zanesljive oskrbe z energijo in dekarbonizacije uresničila ob nižji ceni ogljikovega dioksida in manjšem bremenu za industrijo, kot s pristopom, ki bi zajemal zgolj cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov;

| 70. | ugotavlja, da je Unija predlagala mednarodni postopek pregleda, namenjen oceni predhodnih zavez pred sklenitvijo sporazuma o podnebnih spremembah leta 2015; zato poziva Svet, naj sklene dogovor o postopku pregleda z jasnim časovnim razporedom in tako zagotovi, da se bodo cilji Unije o zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in drugi s tem povezani cilji pregledali in po potrebi izboljšali; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da je Unija predlagala mednarodni postopek pregleda, namenjen oceni predhodnih zavez pred sklenitvijo sporazuma o podnebnih spremembah leta 2015; zato poziva Svet, naj sklene dogovor o postopku pregleda z jasnim časovnim razporedom in tako zagotovi, da se bodo cilji Unije o zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in drugi s tem povezani cilji pregledali in po potrebi izboljšali;

| 71. | poudarja, da je za pravilno delovanje notranjega trga potrebna temeljita analiza orodij in ciljev ter njihove skladnosti; poudarja, da mora biti cilj zmanjševanja toplogrednih plinov dovolj ambiciozen, da bo zagotavljal dodatne spodbude poleg tistih, ki se dosežejo s cilji na področjih energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, ter da mora biti v skladu z ravnmi znižanja, ki z znanstvenega stališča veljajo za nujne, če želimo preprečiti nevarne podnebne spremembe; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je za pravilno delovanje notranjega trga potrebna temeljita analiza orodij in ciljev ter njihove skladnosti; poudarja, da mora biti cilj zmanjševanja toplogrednih plinov dovolj ambiciozen, da bo zagotavljal dodatne spodbude poleg tistih, ki se dosežejo s cilji na področjih energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, ter da mora biti v skladu z ravnmi znižanja, ki z znanstvenega stališča veljajo za nujne, če želimo preprečiti nevarne podnebne spremembe;

| 72. | poziva Komisijo, naj preuči interakcijo med podnebnimi in energetskimi cilji, da bi dosegli čim učinkovitejše politike na ravni EU, pri čemer naj se izogne pastem, na katere je doslej naletel pristop z neusklajenimi cilji in ukrepi, in naj ne upošteva le nacionalnega BDP, temveč tudi zmogljivost posameznih držav članic za stroškovno učinkovito zmanjševanje emisij; opozarja, da bo napredek pri energetski učinkovitosti v sektorjih, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami, kot so stavbe in promet, prinesel znatna zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, in tako zmanjšal prizadevanja za dekarbonizacijo v drugih sektorjih; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj preuči interakcijo med podnebnimi in energetskimi cilji, da bi dosegli čim učinkovitejše politike na ravni EU, pri čemer naj se izogne pastem, na katere je doslej naletel pristop z neusklajenimi cilji in ukrepi, in naj ne upošteva le nacionalnega BDP, temveč tudi zmogljivost posameznih držav članic za stroškovno učinkovito zmanjševanje emisij; opozarja, da bo napredek pri energetski učinkovitosti v sektorjih, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami, kot so stavbe in promet, prinesel znatna zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, in tako zmanjšal prizadevanja za dekarbonizacijo v drugih sektorjih;

| 73. | poziva Komisijo, naj okrepi uspešnost in stroškovno učinkovitost pristopa treh ciljev z usklajenimi in jasnimi politikami, ki jim bo medsebojno delovanje teh ciljev resnično koristilo; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj okrepi uspešnost in stroškovno učinkovitost pristopa treh ciljev z usklajenimi in jasnimi politikami, ki jim bo medsebojno delovanje teh ciljev resnično koristilo;

| 74. | ugotavlja, da bi morala razprava o ciljih do leta 2030 temeljiti na zanesljivi ekonomski analizi možnega vpliva teh ciljev po državah in po sektorjih; poziva Komisijo, naj objavi vse razpoložljive podatke in analize na tem področju, da se ugotovi, ali bi prišlo do neenake obremenitve med državami članicami; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da bi morala razprava o ciljih do leta 2030 temeljiti na zanesljivi ekonomski analizi možnega vpliva teh ciljev po državah in po sektorjih; poziva Komisijo, naj objavi vse razpoložljive podatke in analize na tem področju, da se ugotovi, ali bi prišlo do neenake obremenitve med državami članicami;

| 75. | je prepričan, da bi bilo treba države članice in regije spodbuditi k boljšemu sodelovanju, da bi optimalno izkoristili raziskave, razvoj, inovacijska prizadevanja in učinkovitost širše uporabe obnovljivih virov energije, zlasti vetrne energije na morju; obžaluje, da mehanizmi sodelovanja, ki jih je leta 2009 uvedla direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, do danes skoraj niso bili uporabljeni, in poziva k večji rabi teh mehanizmov; je seznanjen z ugotovitvami Komisije, na podlagi katerih bi lahko boljša uporaba obstoječih možnosti za sodelovanje prinesla znatne koristi, na primer okrepitev trgovine; poudarja, da ima regionalno povezovanje pomembno vlogo pri stroškovno učinkovitem uvajanju obnovljivih virov energije; v zvezi s tem izpostavlja pomembno vlogo Komisije pri usklajevanju, finančnem podpiranju in pripravi ustreznih analiz obnovljivih virov energije in njihovega potenciala za države članice ter pri spodbujanju postopnega zbliževanja nacionalnih politik za energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

75.

je prepričan, da bi bilo treba države članice in regije spodbuditi k boljšemu sodelovanju, da bi optimalno izkoristili raziskave, razvoj, inovacijska prizadevanja in učinkovitost širše uporabe obnovljivih virov energije, zlasti vetrne energije na morju; obžaluje, da mehanizmi sodelovanja, ki jih je leta 2009 uvedla direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, do danes skoraj niso bili uporabljeni, in poziva k večji rabi teh mehanizmov; je seznanjen z ugotovitvami Komisije, na podlagi katerih bi lahko boljša uporaba obstoječih možnosti za sodelovanje prinesla znatne koristi, na primer okrepitev trgovine; poudarja, da ima regionalno povezovanje pomembno vlogo pri stroškovno učinkovitem uvajanju obnovljivih virov energije; v zvezi s tem izpostavlja pomembno vlogo Komisije pri usklajevanju, finančnem podpiranju in pripravi ustreznih analiz obnovljivih virov energije in njihovega potenciala za države članice ter pri spodbujanju postopnega zbliževanja nacionalnih politik za energijo iz obnovljivih virov;

| 76. | ugotavlja, da mora Evropska unija izpolniti svoje zaveze glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov s pomočjo politik, ki bodo preprečujevale razvoj na področju nekonvencionalnih fosilnih goriv z visokimi emisijami toplogrednih plinov, na primer katranskega peska; |
| --- | --- |

76.

ugotavlja, da mora Evropska unija izpolniti svoje zaveze glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov s pomočjo politik, ki bodo preprečujevale razvoj na področju nekonvencionalnih fosilnih goriv z visokimi emisijami toplogrednih plinov, na primer katranskega peska;

| 77. | poziva Komisijo, naj predloži analizo bolj trajnostnega in stroškovno učinkovitega razvoja različnih virov energije, tudi obnovljivih, pri čemer naj upošteva okoljski vpliv, vse stroške sistema, vidike odvisnosti od surovin (predvsem redkih zemelj, ki jih je v Evropi malo), učinkovito rabo virov in življenjski cikel; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo, naj predloži analizo bolj trajnostnega in stroškovno učinkovitega razvoja različnih virov energije, tudi obnovljivih, pri čemer naj upošteva okoljski vpliv, vse stroške sistema, vidike odvisnosti od surovin (predvsem redkih zemelj, ki jih je v Evropi malo), učinkovito rabo virov in življenjski cikel;

| 78. | poziva Komisijo, naj predloži analizo o tem, kako lahko stabilni obnovljivi viri energije, na primer hidroenergija (zlasti črpalne hidroelektrarne), geotermalna energija ali trajnostno pridobljena biomasa skupaj s fosilnimi gorivi dopolnijo spremenljive obnovljive vire energije; poziva Komisijo, naj predlaga trajnostna merila za trdno in plinasto biomaso, pri čemer bi se upoštevale emisije toplogrednih plinov za omejitev neučinkovite uporabe virov biomase; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj predloži analizo o tem, kako lahko stabilni obnovljivi viri energije, na primer hidroenergija (zlasti črpalne hidroelektrarne), geotermalna energija ali trajnostno pridobljena biomasa skupaj s fosilnimi gorivi dopolnijo spremenljive obnovljive vire energije; poziva Komisijo, naj predlaga trajnostna merila za trdno in plinasto biomaso, pri čemer bi se upoštevale emisije toplogrednih plinov za omejitev neučinkovite uporabe virov biomase;

| 79. | poudarja, da ima učinkovita raba virov pomembno vlogo pri izpolnjevanju podnebnih in energetskih ciljev EU; poziva Komisijo in države članice, naj čim bolj celovito vključijo načrt za učinkovito rabo virov v vse druge pomembne politike ter naj postopno ukinejo subvencije, ki vodijo v neučinkovito rabo virov; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da ima učinkovita raba virov pomembno vlogo pri izpolnjevanju podnebnih in energetskih ciljev EU; poziva Komisijo in države članice, naj čim bolj celovito vključijo načrt za učinkovito rabo virov v vse druge pomembne politike ter naj postopno ukinejo subvencije, ki vodijo v neučinkovito rabo virov;

| 80. | poziva Komisijo, naj oblikuje zlahka dostopno spletno podatkovno zbirko o najboljših praksah s področja učinkovite rabe virov; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj oblikuje zlahka dostopno spletno podatkovno zbirko o najboljših praksah s področja učinkovite rabe virov;

| 81. | opozarja, da je hiter prenos in izvajanje zakonodajnih aktov EU, zlasti na področju okolja in energetike, obvezen in potreben za preprečitev drobitve trga; |
| --- | --- |

81.

opozarja, da je hiter prenos in izvajanje zakonodajnih aktov EU, zlasti na področju okolja in energetike, obvezen in potreben za preprečitev drobitve trga;

| 82. | poziva Komisijo, naj oceni razvoj energetskih prihrankov v EU; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj oceni razvoj energetskih prihrankov v EU;

| 83. | ugotavlja, da leta 2013 objavljeni okvirni nacionalni cilji glede energetske učinkovitosti v okviru direktive EU o energetski učinkovitosti iz leta 2012 jasno nakazujejo, da ne zadoščajo za cilj 20-odstotnega povečanja, ki si ga je zastavila EU; vztraja, naj Komisija ne odlaša več s predlogom nove politike in ukrepov, ki bi zajemali tudi zavezujoč cilj glede energetske učinkovitosti do leta 2020, in naj vključi tovrsten cilj v svoje prihodnje sporočilo o okviru za leto 2030, da bi zagotovila skladnost med cilji; |
| --- | --- |

83.

ugotavlja, da leta 2013 objavljeni okvirni nacionalni cilji glede energetske učinkovitosti v okviru direktive EU o energetski učinkovitosti iz leta 2012 jasno nakazujejo, da ne zadoščajo za cilj 20-odstotnega povečanja, ki si ga je zastavila EU; vztraja, naj Komisija ne odlaša več s predlogom nove politike in ukrepov, ki bi zajemali tudi zavezujoč cilj glede energetske učinkovitosti do leta 2020, in naj vključi tovrsten cilj v svoje prihodnje sporočilo o okviru za leto 2030, da bi zagotovila skladnost med cilji;

| 84. | poudarja pomen lokalnih in regionalnih podnebnih in energetskih pobud, saj lahko pomembno prispevajo k nacionalnim prizadevanjem za blažitev in k nadaljnjemu razvoju decentralizirane proizvodnje energije; priporoča, naj Komisija tovrstne pobude podpre, zlasti prek usmerjenega razvoja že obstoječih programov za financiranje na področju podnebnih sprememb in energije; spodbuja Komisijo in države članice, naj odpravijo vse ovire, ki lokalnim in regionalnim organom preprečujejo izpolnjevanje podnebnih in energetskih ciljev EU; |
| --- | --- |

84.

poudarja pomen lokalnih in regionalnih podnebnih in energetskih pobud, saj lahko pomembno prispevajo k nacionalnim prizadevanjem za blažitev in k nadaljnjemu razvoju decentralizirane proizvodnje energije; priporoča, naj Komisija tovrstne pobude podpre, zlasti prek usmerjenega razvoja že obstoječih programov za financiranje na področju podnebnih sprememb in energije; spodbuja Komisijo in države članice, naj odpravijo vse ovire, ki lokalnim in regionalnim organom preprečujejo izpolnjevanje podnebnih in energetskih ciljev EU;

| 85. | ugotavlja, da sedanji energetski in podnebni okvir EU ne odraža razlik v rabi energije med mesti in podeželskimi območji, ločenimi od omrežja; ugotavlja, da so nekateri energetski izzivi bolj pereči na podeželju, na primer slaba energetska učinkovitost, otežena cenovna dostopnost energije, visok ogljični odtis trdnih in tekočih goriv za ogrevanje); |
| --- | --- |

85.

ugotavlja, da sedanji energetski in podnebni okvir EU ne odraža razlik v rabi energije med mesti in podeželskimi območji, ločenimi od omrežja; ugotavlja, da so nekateri energetski izzivi bolj pereči na podeželju, na primer slaba energetska učinkovitost, otežena cenovna dostopnost energije, visok ogljični odtis trdnih in tekočih goriv za ogrevanje);

| 86. | poziva Komisijo, naj kot del okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 oblikuje energetsko strategijo za podeželje, v kateri bo analizirala nekatere posebne izzive, s katerimi se soočajo odjemalci energije, ki ne prihaja iz omrežja, in za države članice pripravila niz priporočil za politiko; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo, naj kot del okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 oblikuje energetsko strategijo za podeželje, v kateri bo analizirala nekatere posebne izzive, s katerimi se soočajo odjemalci energije, ki ne prihaja iz omrežja, in za države članice pripravila niz priporočil za politiko;

| 87. | meni, da bi moral podnebni in energetski okvir za izpolnitev ciljev do leta 2030 vključevati instrumente, ki so na voljo v okviru regionalne politike EU. To pomeni boljšo uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za razvoj projektov decentraliziranih obnovljivih virov energije, projektov čistih goriv na urbanih in podeželskih območjih ter projektov energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

87.

meni, da bi moral podnebni in energetski okvir za izpolnitev ciljev do leta 2030 vključevati instrumente, ki so na voljo v okviru regionalne politike EU. To pomeni boljšo uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za razvoj projektov decentraliziranih obnovljivih virov energije, projektov čistih goriv na urbanih in podeželskih območjih ter projektov energetske učinkovitosti;

Zanesljiva oskrba z energijo

| 88. | poudarja, da je zanesljiva oskrba z energijo za evropske državljane in podjetja odločilnega pomena; poudarja pomen okvira podnebne in energetske politike do leta 2030, v katerem bi bila obravnavana potreba po bolj zanesljivi oskrbi z energijo, okoljski trajnosti, gospodarski in industrijski konkurenčnosti v EU, ugodnih cenah energije za vse in večji odpornosti na svetovne energetske pretrese, z ukrepi, kot je diverzifikacija dobavnih poti, dobaviteljev in virov, pa bi bilo treba zajeti tudi ustvarjanje delovnih mest in socialne vidike; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da je zanesljiva oskrba z energijo za evropske državljane in podjetja odločilnega pomena; poudarja pomen okvira podnebne in energetske politike do leta 2030, v katerem bi bila obravnavana potreba po bolj zanesljivi oskrbi z energijo, okoljski trajnosti, gospodarski in industrijski konkurenčnosti v EU, ugodnih cenah energije za vse in večji odpornosti na svetovne energetske pretrese, z ukrepi, kot je diverzifikacija dobavnih poti, dobaviteljev in virov, pa bi bilo treba zajeti tudi ustvarjanje delovnih mest in socialne vidike;

| 89. | poudarja, da je treba zagotoviti zanesljivo oskrbo EU z energijo in energetsko neodvisnost, kar se lahko doseže predvsem s spodbujanjem energetske učinkovitosti in prihrankov ter obnovljivih virov energije, kar bo skupaj z drugimi alternativnimi viri energije zmanjšalo odvisnost od uvoza; opaža vse večje zanimanje za raziskovanje naftnih in plinskih polj v Sredozemskem in Črnem morju; meni, da bi bilo treba v okviru politike EU o črpanju nafte in plina na morju nameniti pozornost preprečevanju morebitnih nevarnosti ter določitvi izključnih ekonomskih con zadevnih držav članic in tretjih držav v skladu s konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), katere podpisnice so vse države članice ter tudi EU; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da je treba zagotoviti zanesljivo oskrbo EU z energijo in energetsko neodvisnost, kar se lahko doseže predvsem s spodbujanjem energetske učinkovitosti in prihrankov ter obnovljivih virov energije, kar bo skupaj z drugimi alternativnimi viri energije zmanjšalo odvisnost od uvoza; opaža vse večje zanimanje za raziskovanje naftnih in plinskih polj v Sredozemskem in Črnem morju; meni, da bi bilo treba v okviru politike EU o črpanju nafte in plina na morju nameniti pozornost preprečevanju morebitnih nevarnosti ter določitvi izključnih ekonomskih con zadevnih držav članic in tretjih držav v skladu s konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), katere podpisnice so vse države članice ter tudi EU;

| 90. | poudarja, da smejo države članice pri zagotavljanju zanesljive oskrbe z energijo same izbrati nacionalno mešanico energetskih virov in izkoristiti domače vire energije, pod pogojem, da uresničujejo dolgoročne energetske in podnebne cilje Unije in zagotovijo varne, okoljsko trajnostne in družbeno sprejemljive prakse, tudi pri iskanju in ekstrakciji teh virov, in upoštevajo tudi morebitne škodljive čezmejne učinke; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da smejo države članice pri zagotavljanju zanesljive oskrbe z energijo same izbrati nacionalno mešanico energetskih virov in izkoristiti domače vire energije, pod pogojem, da uresničujejo dolgoročne energetske in podnebne cilje Unije in zagotovijo varne, okoljsko trajnostne in družbeno sprejemljive prakse, tudi pri iskanju in ekstrakciji teh virov, in upoštevajo tudi morebitne škodljive čezmejne učinke;

| 91. | poudarja, da je treba ob tem, ko si EU prizadeva za zanesljivo oskrbo z energijo, težišče premakniti na model sodelovanja med državami članicami, tako da se zagotovi čimprejšnja dokončna vzpostavitev notranjega energetskega trga v EU, ki bo zajel zlasti izgradnjo povezovalnih vodov in odpravo čezmejnih ovir; poleg tega meni, da bo dokončanje in posodobitev infrastrukture EU, ki bo povezovala sever in jug ter vzhod in zahod, EU omogočilo, da bo čim bolje izkoristila sorazmerne prednosti posameznih držav članic, in poziva k nadaljnjemu učinkovitemu in trajnostnemu podpiranju decentralizirane proizvodnje energije v malem obsegu in v lasti skupnosti ter pametne energetske infrastrukture na ravni distribucije in shranjevanja ter programov za odziv na povpraševanje, da bi omogočili lokalno izravnavo ponudbe in povpraševanja v vseh državah članicah; zato poudarja, da je treba nadalje razviti makroregionalne energetske trge v EU, kot je združeni nordijski trg Nord Pool ali osrednjezahodni trg; zato izpostavlja, da je potrebno močno usklajevanje med politikami držav članic ter skupno delovanje, solidarnost in preglednost, saj lahko odločitve glede nacionalne energetske politike vplivajo tudi na druge države članice; predlaga, naj se določita možnost in način uporabe strokovnega znanja ter struktur Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) pri izvajanju zgoraj naštetih nalog in preuči, kako bi lahko zagotovili boljše sodelovanje med operaterji prenosnih omrežij; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da je treba ob tem, ko si EU prizadeva za zanesljivo oskrbo z energijo, težišče premakniti na model sodelovanja med državami članicami, tako da se zagotovi čimprejšnja dokončna vzpostavitev notranjega energetskega trga v EU, ki bo zajel zlasti izgradnjo povezovalnih vodov in odpravo čezmejnih ovir; poleg tega meni, da bo dokončanje in posodobitev infrastrukture EU, ki bo povezovala sever in jug ter vzhod in zahod, EU omogočilo, da bo čim bolje izkoristila sorazmerne prednosti posameznih držav članic, in poziva k nadaljnjemu učinkovitemu in trajnostnemu podpiranju decentralizirane proizvodnje energije v malem obsegu in v lasti skupnosti ter pametne energetske infrastrukture na ravni distribucije in shranjevanja ter programov za odziv na povpraševanje, da bi omogočili lokalno izravnavo ponudbe in povpraševanja v vseh državah članicah; zato poudarja, da je treba nadalje razviti makroregionalne energetske trge v EU, kot je združeni nordijski trg Nord Pool ali osrednjezahodni trg; zato izpostavlja, da je potrebno močno usklajevanje med politikami držav članic ter skupno delovanje, solidarnost in preglednost, saj lahko odločitve glede nacionalne energetske politike vplivajo tudi na druge države članice; predlaga, naj se določita možnost in način uporabe strokovnega znanja ter struktur Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) pri izvajanju zgoraj naštetih nalog in preuči, kako bi lahko zagotovili boljše sodelovanje med operaterji prenosnih omrežij;

| 92. | poziva Komisijo, naj pri oblikovanju zakonodaje v zvezi s hidravličnim lomljenjem zagotovi obvezno presojo okoljskih vplivov tako pri iskanju kot pridobivanju plina iz skrilavca; poleg tega poudarja, da ni dovolj podatkov o kemikalijah, ki se uporabljajo v procesu hidravličnega lomljenja; zato poziva Komisijo, naj pri oblikovanju zakonodaje o tem zagotovi preglednost vseh podatkov o teh kemikalijah, da bi zagotovila čim višjo raven javnega zdravja in varstva okolja; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisijo, naj pri oblikovanju zakonodaje v zvezi s hidravličnim lomljenjem zagotovi obvezno presojo okoljskih vplivov tako pri iskanju kot pridobivanju plina iz skrilavca; poleg tega poudarja, da ni dovolj podatkov o kemikalijah, ki se uporabljajo v procesu hidravličnega lomljenja; zato poziva Komisijo, naj pri oblikovanju zakonodaje o tem zagotovi preglednost vseh podatkov o teh kemikalijah, da bi zagotovila čim višjo raven javnega zdravja in varstva okolja;

| 93. | meni, da bi zajemanje in shranjevanje ogljika lahko imelo pomembno vlogo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov (kot je bilo potrjeno v načrtu Komisije za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika in njenem energetskem načrtu za leto 2050), vsaj v prehodnem obdobju in zlasti za energetsko intenzivne panoge; ugotavlja pa, da na tem področju primanjkuje javnih in zasebnih naložb; poziva Komisijo, naj preuči najboljši način za razvoj tehnologije zajemanja in shranjevanja ogljika v EU ter predlaga ustrezne ukrepe v okviru za leto 2030, da bi spodbudili zainteresirane strani in pridobili potrebna finančna sredstva; poudarja, da bodo imeli obnovljivi viri energije kot tudi zajemanje in shranjevanje ogljika pomembno vlogo pri prihodnji mešanici energetskih virov EU, in jih ne bi smeli razumeti kot medsebojno konkurenčne; poleg tega poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo najboljših praks in informacij z ZDA in Kanado na področju tehnologije zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

93.

meni, da bi zajemanje in shranjevanje ogljika lahko imelo pomembno vlogo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov (kot je bilo potrjeno v načrtu Komisije za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika in njenem energetskem načrtu za leto 2050), vsaj v prehodnem obdobju in zlasti za energetsko intenzivne panoge; ugotavlja pa, da na tem področju primanjkuje javnih in zasebnih naložb; poziva Komisijo, naj preuči najboljši način za razvoj tehnologije zajemanja in shranjevanja ogljika v EU ter predlaga ustrezne ukrepe v okviru za leto 2030, da bi spodbudili zainteresirane strani in pridobili potrebna finančna sredstva; poudarja, da bodo imeli obnovljivi viri energije kot tudi zajemanje in shranjevanje ogljika pomembno vlogo pri prihodnji mešanici energetskih virov EU, in jih ne bi smeli razumeti kot medsebojno konkurenčne; poleg tega poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo najboljših praks in informacij z ZDA in Kanado na področju tehnologije zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida;

| 94. | poudarja, da bo plin imel pomembno vlogo pri preoblikovanju energetskega sistema in priznava potencial zemeljskega plina za zagotovitev prožnosti sistema dobave energije na kratki do srednji rok; meni, da skladna politika in regulativni okvir ne bi smela odvračati od prehoda s proizvodnje energije s pomočjo visokoogljičnih tehnologij na zemeljski plin; v zvezi z notranjim trgom s plinom poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo vse pogodbe za plin, osnovane na zastarelih mehanizmih za določanje cen, vključno z indeksacijo na podlagi cen nafte, in poziva Komisijo, naj pomaga pri preučevanju možnosti za preoblikovanje teh pogodb in krepitev zmogljivosti za kratkoročno trgovanje s plinom; izpostavlja nedavne dogodke na svetovnem energetskem trgu in poudarja pomemben prispevek utekočinjenega zemeljskega plina k oskrbi z energijo v EU zaradi vpliva na notranji energetski trg EU, geopolitiko na področju energetike v evropskem sosedstvu in odnose s tradicionalnimi državami dobaviteljicami; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da bo plin imel pomembno vlogo pri preoblikovanju energetskega sistema in priznava potencial zemeljskega plina za zagotovitev prožnosti sistema dobave energije na kratki do srednji rok; meni, da skladna politika in regulativni okvir ne bi smela odvračati od prehoda s proizvodnje energije s pomočjo visokoogljičnih tehnologij na zemeljski plin; v zvezi z notranjim trgom s plinom poziva Komisijo in države članice, naj pregledajo vse pogodbe za plin, osnovane na zastarelih mehanizmih za določanje cen, vključno z indeksacijo na podlagi cen nafte, in poziva Komisijo, naj pomaga pri preučevanju možnosti za preoblikovanje teh pogodb in krepitev zmogljivosti za kratkoročno trgovanje s plinom; izpostavlja nedavne dogodke na svetovnem energetskem trgu in poudarja pomemben prispevek utekočinjenega zemeljskega plina k oskrbi z energijo v EU zaradi vpliva na notranji energetski trg EU, geopolitiko na področju energetike v evropskem sosedstvu in odnose s tradicionalnimi državami dobaviteljicami;

| 95. | poudarja velik potencial energije vetra Severnega morja; poudarja pomen omrežja v Severnem morju za zagotavljanje stroškovno učinkovitega koriščenja energije iz tamkajšnjih obnovljivih virov; v zvezi s tem priznava pomen pobude za priobalno omrežje držav ob Severnem morju ter poziva države članice in Komisijo, naj ji namenijo več pozornosti in podpore; |
| --- | --- |

95.

poudarja velik potencial energije vetra Severnega morja; poudarja pomen omrežja v Severnem morju za zagotavljanje stroškovno učinkovitega koriščenja energije iz tamkajšnjih obnovljivih virov; v zvezi s tem priznava pomen pobude za priobalno omrežje držav ob Severnem morju ter poziva države članice in Komisijo, naj ji namenijo več pozornosti in podpore;

| 96. | poudarja, da je aktivno gospodarjenje z gozdovi, ki krepi rast in s tem tudi absorpcijo ogljikovega dioksida, pomemben in stroškovno učinkovit način za lažje uresničevanje podnebnih ciljev; ugotavlja, da vsak dodatni kubični meter gozda, ustvarjen z aktivnim gojenjem, absorbira približno 1,3 tone ogljikovega dioksida; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo spodbude za lastnike gozdov, da bi dejavno prispevali k večjim koristim za podnebje, na primer z osredotočanjem na regionalne ukrepe, ki spodbujajo trajnostno gojenje gozdov in absorpcijo ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

96.

poudarja, da je aktivno gospodarjenje z gozdovi, ki krepi rast in s tem tudi absorpcijo ogljikovega dioksida, pomemben in stroškovno učinkovit način za lažje uresničevanje podnebnih ciljev; ugotavlja, da vsak dodatni kubični meter gozda, ustvarjen z aktivnim gojenjem, absorbira približno 1,3 tone ogljikovega dioksida; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo spodbude za lastnike gozdov, da bi dejavno prispevali k večjim koristim za podnebje, na primer z osredotočanjem na regionalne ukrepe, ki spodbujajo trajnostno gojenje gozdov in absorpcijo ogljikovega dioksida;

| 97. | se strinja s Komisijo, da je na evropski ravni mogoče zmanjšati državno posredovanje na vseh ravneh in tako zmanjšati tveganje razdrobljenosti trga; zato poziva Komisijo, naj nadaljuje postopek razdružitve in vzpostavitve optimalnega energetskega sistema; poziva države članice, naj v celoti in pravočasno izvajajo tretji zakonodajni sveženj o notranjem energetskem trgu, da bi odpravili preostale ovire za dokončno vzpostavitev enotnega trga; poudarja, kako pomembno je odpraviti preostala infrastrukturna ozka grla, primere nedelovanja trga, izkrivljanje in zlorabo vodilnih položajev in pomanjkanje preglednosti ter preprečiti nastanek novih ovir za povezovanje trga električne energije in plina, kot so slabo zasnovani trgi zmogljivosti, ki zapostavljajo določene vrste izravnalnih virov; poziva Komisijo, naj v predlogih za leto 2030 upošteva zasnovo trga, da bi se izboljšalo trgovanje z električno energijo ter razvili pregledni trgi izravnalnih in sistemskih storitev; poudarja, da bi bilo treba pri postopnem odpravljanju reguliranih cen za končnega odjemalca po vsej EU, ki so nižje od nastalih stroškov, upoštevati legitimne interese ranljivih odjemalcev, ki ne morejo vedno izkoristiti prednosti dejanske konkurenco na trgu z energijo; |
| --- | --- |

97.

se strinja s Komisijo, da je na evropski ravni mogoče zmanjšati državno posredovanje na vseh ravneh in tako zmanjšati tveganje razdrobljenosti trga; zato poziva Komisijo, naj nadaljuje postopek razdružitve in vzpostavitve optimalnega energetskega sistema; poziva države članice, naj v celoti in pravočasno izvajajo tretji zakonodajni sveženj o notranjem energetskem trgu, da bi odpravili preostale ovire za dokončno vzpostavitev enotnega trga; poudarja, kako pomembno je odpraviti preostala infrastrukturna ozka grla, primere nedelovanja trga, izkrivljanje in zlorabo vodilnih položajev in pomanjkanje preglednosti ter preprečiti nastanek novih ovir za povezovanje trga električne energije in plina, kot so slabo zasnovani trgi zmogljivosti, ki zapostavljajo določene vrste izravnalnih virov; poziva Komisijo, naj v predlogih za leto 2030 upošteva zasnovo trga, da bi se izboljšalo trgovanje z električno energijo ter razvili pregledni trgi izravnalnih in sistemskih storitev; poudarja, da bi bilo treba pri postopnem odpravljanju reguliranih cen za končnega odjemalca po vsej EU, ki so nižje od nastalih stroškov, upoštevati legitimne interese ranljivih odjemalcev, ki ne morejo vedno izkoristiti prednosti dejanske konkurenco na trgu z energijo;

| 98. | poudarja, da so končni odjemalci energije, tako posamezniki kot mala in srednja podjetja ter industrija, bistvo notranjega energetskega trga in da bi morali biti deležni čim nižjih cen energije, te pa bi morale biti pregledne, da bi jih bilo treba ustrezno obveščati in jim svetovati prek lahko dostopnih informacij, da bi spodbujali odgovorno porabo energije, in da bi bilo treba rešiti vprašanje njihove občutljivosti na naraščajoče in vse bolj spremenljive cene energije; opozarja na pomen enostavnejšega vzpostavljanja in upravljanja civilnih iniciativ, tudi prek zadrug; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da so končni odjemalci energije, tako posamezniki kot mala in srednja podjetja ter industrija, bistvo notranjega energetskega trga in da bi morali biti deležni čim nižjih cen energije, te pa bi morale biti pregledne, da bi jih bilo treba ustrezno obveščati in jim svetovati prek lahko dostopnih informacij, da bi spodbujali odgovorno porabo energije, in da bi bilo treba rešiti vprašanje njihove občutljivosti na naraščajoče in vse bolj spremenljive cene energije; opozarja na pomen enostavnejšega vzpostavljanja in upravljanja civilnih iniciativ, tudi prek zadrug;

| 99. | poudarja, da je treba v novem okviru obravnavati posledice vse dražje energije in gospodarske krize v zvezi s cenovno dostopnostjo energije za končne odjemalce (gospodinjstva in podjetja) in pravično porazdelitvijo finančnega bremena; zlasti poziva k ukrepom, s katerimi bi preprečili izgubljanje delovnih mest, saj evropske panoge, ki so sicer v svojem sektorju med najčistejšimi na svetu, občutijo negativne posledice svoje visoke porabe energije; priznava, da bi mogel cilj za prihranek energije znižati račune za energijo tako za gospodinjstva kot tudi za podjetja; poudarja, da bi izvajanje direktive o energetski učinkovitosti stavb lahko ustvarilo nova delovna mesta na področju naknadnega opremljanja obstoječih stavb za zagotovitev stalnih koristi; poziva države članice, naj za te namene uporabijo financiranje EU, ki je na voljo; |
| --- | --- |

99.

poudarja, da je treba v novem okviru obravnavati posledice vse dražje energije in gospodarske krize v zvezi s cenovno dostopnostjo energije za končne odjemalce (gospodinjstva in podjetja) in pravično porazdelitvijo finančnega bremena; zlasti poziva k ukrepom, s katerimi bi preprečili izgubljanje delovnih mest, saj evropske panoge, ki so sicer v svojem sektorju med najčistejšimi na svetu, občutijo negativne posledice svoje visoke porabe energije; priznava, da bi mogel cilj za prihranek energije znižati račune za energijo tako za gospodinjstva kot tudi za podjetja; poudarja, da bi izvajanje direktive o energetski učinkovitosti stavb lahko ustvarilo nova delovna mesta na področju naknadnega opremljanja obstoječih stavb za zagotovitev stalnih koristi; poziva države članice, naj za te namene uporabijo financiranje EU, ki je na voljo;

| 100. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo še zlasti pozorne na cenovno dostopnost energije in energetsko revščino; meni, da je za reševanje teh vprašanj potreben skladen okvir politike, vključno z ustreznimi ukrepi socialne politike, in poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljše prakse na tem področju in sodeluje z državami članicami pri razvijanju kazalnikov in primerjalnih analiz za ugotavljanje in primerjavo obstoječe in potencialne energetske revščine; priznava, da ukrepi na področju energetske učinkovitosti strukturirano odpravljajo energetsko revščino; ugotavlja, da je energija osnovna storitev, zajeta v Protokolu št. 26 o storitvah splošnega pomena, priloženemu Lizbonski pogodbi; poudarja, da bi bilo treba stroške energetske politike pokriti na čim pravičnejši način s posebnim poudarkom na ranljivih gospodinjstvih z nizkimi dohodki, na katera visoke cene energije najbolj vplivajo; meni, da je treba spodbujati sodelovanje potrošnikov; poudarja, da bi morala nadgradnja trgov in infrastruktur zadostiti potrebam državljanov in da bi bilo treba zagotoviti preglednost naložb in odgovornost zanje; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisijo in države članice, naj bodo še zlasti pozorne na cenovno dostopnost energije in energetsko revščino; meni, da je za reševanje teh vprašanj potreben skladen okvir politike, vključno z ustreznimi ukrepi socialne politike, in poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljše prakse na tem področju in sodeluje z državami članicami pri razvijanju kazalnikov in primerjalnih analiz za ugotavljanje in primerjavo obstoječe in potencialne energetske revščine; priznava, da ukrepi na področju energetske učinkovitosti strukturirano odpravljajo energetsko revščino; ugotavlja, da je energija osnovna storitev, zajeta v Protokolu št. 26 o storitvah splošnega pomena, priloženemu Lizbonski pogodbi; poudarja, da bi bilo treba stroške energetske politike pokriti na čim pravičnejši način s posebnim poudarkom na ranljivih gospodinjstvih z nizkimi dohodki, na katera visoke cene energije najbolj vplivajo; meni, da je treba spodbujati sodelovanje potrošnikov; poudarja, da bi morala nadgradnja trgov in infrastruktur zadostiti potrebam državljanov in da bi bilo treba zagotoviti preglednost naložb in odgovornost zanje;

| 101. | ugotavlja, da so za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo potrebni zadostni prožni in zanesljivi viri, ki zagotavljajo potrebne zmogljivosti za zadovoljevanje povpraševanja med konicami in v obdobjih političnih, gospodarskih ali tehnoloških težav ter da je te zmogljivosti mogoče zagotoviti s prožno rezervno zmogljivostjo, upravljanjem povpraševanja, čezmejnim trgovanjem in medsebojnim povezovanjem ter učinkovitejšo porabo presežne zmogljivosti; poudarja, da so zaradi naraščajoče oskrbe z energijo iz spremenljivih obnovljivih virov potrebni shranjevanje energije ter prožnejša in bolj dinamična omrežja; poziva Komisijo, naj pripravi smernice o uporabi in uvedbi vseh prilagodljivih virov; |
| --- | --- |

101.

ugotavlja, da so za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo potrebni zadostni prožni in zanesljivi viri, ki zagotavljajo potrebne zmogljivosti za zadovoljevanje povpraševanja med konicami in v obdobjih političnih, gospodarskih ali tehnoloških težav ter da je te zmogljivosti mogoče zagotoviti s prožno rezervno zmogljivostjo, upravljanjem povpraševanja, čezmejnim trgovanjem in medsebojnim povezovanjem ter učinkovitejšo porabo presežne zmogljivosti; poudarja, da so zaradi naraščajoče oskrbe z energijo iz spremenljivih obnovljivih virov potrebni shranjevanje energije ter prožnejša in bolj dinamična omrežja; poziva Komisijo, naj pripravi smernice o uporabi in uvedbi vseh prilagodljivih virov;

| 102. | ugotavlja, da so nekatere države članice (ter nekateri otoki in oddaljena območja), ki so energetski otoki ali so razmeroma slabo vključene v evropski notranji energetski trg, še danes v veliki meri izključene iz evropskega plinskega in električnega omrežja in so pogosto odvisne od posameznega dobavitelja zunaj EU (kar je zlasti negotovo v primeru politično nestabilnih in nedemokratičnih režimov) ter plačujejo višje cene energije, kar negativno vpliva na njihovo konkurenčnost ter gospodarski in socialni razvoj, obenem pa so zaradi tega izpostavljene političnim in gospodarskim pritiskom držav zunaj EU; poudarja, da bodo te države težko uresničile zavezo Evropskega sveta, da po letu 2015 nobena država članica ne sme ostati brez dostopa do omrežij EU, brez znatnih naložb v infrastrukturo; v zvezi s tem se zavzema za čimprejšnjo izvedbo projektov skupnega interesa s seznama, objavljenega oktobra 2013; |
| --- | --- |

102.

ugotavlja, da so nekatere države članice (ter nekateri otoki in oddaljena območja), ki so energetski otoki ali so razmeroma slabo vključene v evropski notranji energetski trg, še danes v veliki meri izključene iz evropskega plinskega in električnega omrežja in so pogosto odvisne od posameznega dobavitelja zunaj EU (kar je zlasti negotovo v primeru politično nestabilnih in nedemokratičnih režimov) ter plačujejo višje cene energije, kar negativno vpliva na njihovo konkurenčnost ter gospodarski in socialni razvoj, obenem pa so zaradi tega izpostavljene političnim in gospodarskim pritiskom držav zunaj EU; poudarja, da bodo te države težko uresničile zavezo Evropskega sveta, da po letu 2015 nobena država članica ne sme ostati brez dostopa do omrežij EU, brez znatnih naložb v infrastrukturo; v zvezi s tem se zavzema za čimprejšnjo izvedbo projektov skupnega interesa s seznama, objavljenega oktobra 2013;

| 103. | ugotavlja, da je fizično povezovanje energetske infrastrukture med državami članicami predpogoj za ustrezno delovanje energetskih trgov in čezmejno delitev električne energije; v zvezi s tem opozarja na sklepe Evropskega sveta v Barceloni iz leta 2002 v zvezi z določitvijo nezavezujočega cilja glede doseganja medsebojne elektroenergetske povezanosti v višini 10 % obstoječih nacionalnih proizvodnih zmogljivosti do leta 2005; poudarja, da večina držav članic ni uresničila tega cilja, zato poziva Komisijo, naj oblikuje zavezujoče cilje za minimalno čezmejno prenosno zmogljivost in naj predlaga morebitni novi model in nove zaveze za fizično povezovanje električne infrastrukture med državami članicami ter jasen časovni okvir za njihovo uporabo; meni, da bi to olajšalo čezmejno trgovanje; |
| --- | --- |

103.

ugotavlja, da je fizično povezovanje energetske infrastrukture med državami članicami predpogoj za ustrezno delovanje energetskih trgov in čezmejno delitev električne energije; v zvezi s tem opozarja na sklepe Evropskega sveta v Barceloni iz leta 2002 v zvezi z določitvijo nezavezujočega cilja glede doseganja medsebojne elektroenergetske povezanosti v višini 10 % obstoječih nacionalnih proizvodnih zmogljivosti do leta 2005; poudarja, da večina držav članic ni uresničila tega cilja, zato poziva Komisijo, naj oblikuje zavezujoče cilje za minimalno čezmejno prenosno zmogljivost in naj predlaga morebitni novi model in nove zaveze za fizično povezovanje električne infrastrukture med državami članicami ter jasen časovni okvir za njihovo uporabo; meni, da bi to olajšalo čezmejno trgovanje;

| 104. | priznava, da je razširitev pravil notranjega energetskega trga na jugovzhodno in vzhodno Evropo nujno potrebna za zanesljivo oskrbo EU z energijo, zato poziva države članice in Komisijo, naj še naprej zagotavljajo politično in finančno podporo energetski skupnosti; |
| --- | --- |

104.

priznava, da je razširitev pravil notranjega energetskega trga na jugovzhodno in vzhodno Evropo nujno potrebna za zanesljivo oskrbo EU z energijo, zato poziva države članice in Komisijo, naj še naprej zagotavljajo politično in finančno podporo energetski skupnosti;

| 105. | poziva Komisijo, naj razišče možnosti in različne tehnologije za shranjevanje energije v EU, zlasti toplotne in električne, da bi spodbudila celovitejši pristop k ponudbi energije in povpraševanju po njej; ugotavlja, da bi raziskave, razvoj in inovacije na področju tehnologij in aplikacij za skladiščenje, kot so električna vozila, lahko pomembno prispevale k shranjevanju presežne električne energije iz obnovljivih virov in izravnavi energetskih omrežij; zato poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi obstoječe možnosti financiranja teh raziskav; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisijo, naj razišče možnosti in različne tehnologije za shranjevanje energije v EU, zlasti toplotne in električne, da bi spodbudila celovitejši pristop k ponudbi energije in povpraševanju po njej; ugotavlja, da bi raziskave, razvoj in inovacije na področju tehnologij in aplikacij za skladiščenje, kot so električna vozila, lahko pomembno prispevale k shranjevanju presežne električne energije iz obnovljivih virov in izravnavi energetskih omrežij; zato poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi obstoječe možnosti financiranja teh raziskav;

| 106. | poudarja pomen usklajevanja intenzivnosti naložb v energetsko infrastrukturo z naložbami v vire energije; poudarja, da sta posodobitev obstoječe energetske infrastrukture in izgradnja nove, pametne in prožne infrastrukture na vseh ravneh za proizvodnjo, prenos (zlasti čezmejnih plinskih in električnih povezovalnih vodov), distribucijo in skladiščenje energije, tako za toploto kot električno energijo, bistvenega pomena za stabilen, dobro integriran in dobro povezan energetski trg z raznovrstnimi viri oskrbe, ki preprečuje negativne učinke, kot so nenačrtovani tokovi električne energije; izpostavlja, da bi bile vzporedno z naložbami v regionalna ali celo lokalna omrežja potrebne tudi naložbe velikega obsega; poudarja, da bi bilo treba naložbam v infrastrukturo, namenjenim doseganju takih ciljev, dodeliti podporo EU v vsaki fazi njihovega izvajanja v skladu z novimi smernicami za vseevropsko energetsko infrastrukturo in instrumentom za povezovanje Evrope, katerega namen je pospeševanje naložb na področju vseevropskih omrežij vseevropskega pomena in pritegnitev financiranja iz javnega in zasebnega sektorja; poudarja potrebo po podpiranju doslednih, učinkovitih in bolj usklajenih ureditev za izdajo dovoljenj za naložbe v infrastrukturo v EU; opozarja, da je treba v okviru uporabe pametnih tehnologij upoštevati tudi vprašanja varstva podatkov; |
| --- | --- |

106.

poudarja pomen usklajevanja intenzivnosti naložb v energetsko infrastrukturo z naložbami v vire energije; poudarja, da sta posodobitev obstoječe energetske infrastrukture in izgradnja nove, pametne in prožne infrastrukture na vseh ravneh za proizvodnjo, prenos (zlasti čezmejnih plinskih in električnih povezovalnih vodov), distribucijo in skladiščenje energije, tako za toploto kot električno energijo, bistvenega pomena za stabilen, dobro integriran in dobro povezan energetski trg z raznovrstnimi viri oskrbe, ki preprečuje negativne učinke, kot so nenačrtovani tokovi električne energije; izpostavlja, da bi bile vzporedno z naložbami v regionalna ali celo lokalna omrežja potrebne tudi naložbe velikega obsega; poudarja, da bi bilo treba naložbam v infrastrukturo, namenjenim doseganju takih ciljev, dodeliti podporo EU v vsaki fazi njihovega izvajanja v skladu z novimi smernicami za vseevropsko energetsko infrastrukturo in instrumentom za povezovanje Evrope, katerega namen je pospeševanje naložb na področju vseevropskih omrežij vseevropskega pomena in pritegnitev financiranja iz javnega in zasebnega sektorja; poudarja potrebo po podpiranju doslednih, učinkovitih in bolj usklajenih ureditev za izdajo dovoljenj za naložbe v infrastrukturo v EU; opozarja, da je treba v okviru uporabe pametnih tehnologij upoštevati tudi vprašanja varstva podatkov;

| 107. | poudarja, da bo spodbujanje mikroproizvodnje bistveni element za dvig deleža obnovljivih virov energije; poudarja vlogo pobud v lasti skupnosti, vključno z zadrugami, na vseh ravneh energetske verige: v proizvodnji, potrošnji in distribuciji; v zvezi s tem ugotavlja, da decentralizirana oskrba z energijo iz obnovljivih virov zmanjšuje težave v zvezi z električnimi omrežji in potrebo po gradnji novih daljnovodov in torej s tem povezane stroške, saj so decentralizirane tehnologije veliko bližje končnim odjemalcem; ugotavlja, da je potrebnih več naložb na distribucijski ravni; |
| --- | --- |

107.

poudarja, da bo spodbujanje mikroproizvodnje bistveni element za dvig deleža obnovljivih virov energije; poudarja vlogo pobud v lasti skupnosti, vključno z zadrugami, na vseh ravneh energetske verige: v proizvodnji, potrošnji in distribuciji; v zvezi s tem ugotavlja, da decentralizirana oskrba z energijo iz obnovljivih virov zmanjšuje težave v zvezi z električnimi omrežji in potrebo po gradnji novih daljnovodov in torej s tem povezane stroške, saj so decentralizirane tehnologije veliko bližje končnim odjemalcem; ugotavlja, da je potrebnih več naložb na distribucijski ravni;

Krepitev konkurenčnosti gospodarstva EU

| 108. | meni, da lahko dokončen, odprt in pregleden notranji trg, kjer vsa podjetja iz EU in tretjih držav spoštujejo pravni red, zlasti na področju energije in okolja, zagotovi enake konkurenčne pogoje za dobavitelje energije iz EU glede na proizvajalce energije iz tretjih držav in okrepi njihov pogajalski položaj; poudarja, da je potrebna bolje usklajena zunanja energetska politika; |
| --- | --- |

108.

meni, da lahko dokončen, odprt in pregleden notranji trg, kjer vsa podjetja iz EU in tretjih držav spoštujejo pravni red, zlasti na področju energije in okolja, zagotovi enake konkurenčne pogoje za dobavitelje energije iz EU glede na proizvajalce energije iz tretjih držav in okrepi njihov pogajalski položaj; poudarja, da je potrebna bolje usklajena zunanja energetska politika;

| 109. | ugotavlja, da je tržno oblikovanje cen v energetskem sektorju, vključno z internalizacijo zunanjih stroškov, a brez povezave z oblikovanjem cen na tretjih trgih, najboljši način za zagotavljanje konkurenčnih cen; |
| --- | --- |

109.

ugotavlja, da je tržno oblikovanje cen v energetskem sektorju, vključno z internalizacijo zunanjih stroškov, a brez povezave z oblikovanjem cen na tretjih trgih, najboljši način za zagotavljanje konkurenčnih cen;

| 110. | poudarja, da je z državami, ki niso članice EU, potreben dialog o uresničevanju načel, ki jih je EU določila v zvezi z varstvom okolja, uporabo zelenih tehnologij in vzdrževanjem zadovoljivega stanja ohranjenosti; |
| --- | --- |

110.

poudarja, da je z državami, ki niso članice EU, potreben dialog o uresničevanju načel, ki jih je EU določila v zvezi z varstvom okolja, uporabo zelenih tehnologij in vzdrževanjem zadovoljivega stanja ohranjenosti;

| 111. | meni, da bo jasen okvir do leta 2030, v katerem so določeni zavezujoči cilji v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitostjo, spodbudil naložbe v inovativne tehnologije, spodbudil raziskave in razvoj ter zasebne naložbe, ki bodo skupaj z javno podporo zagotovile močno potrebno gospodarsko spodbudo za splošno okrepitev gospodarstva in povečale konkurenčnost, rast in visokokakovostna delovna mesta, ki jih ni mogoče preseliti zunaj Unije; meni, da bo več naložb zmanjšalo stroške proizvodnje za evropsko industrijo prek večje energetske učinkovitosti in učinkovitosti virov, obenem pa zmanjšalo tudi občutljivost na nihanja cen energije na svetovnih trgih ter s tem ustvarilo stabilnejše okolje za naložbe; poziva Komisijo, naj v okviru evropskega semestra bolj poudari potencial za zaposlovanje v sektorjih trajnostne energije v posamezni državi članici in vsej Uniji; |
| --- | --- |

111.

meni, da bo jasen okvir do leta 2030, v katerem so določeni zavezujoči cilji v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitostjo, spodbudil naložbe v inovativne tehnologije, spodbudil raziskave in razvoj ter zasebne naložbe, ki bodo skupaj z javno podporo zagotovile močno potrebno gospodarsko spodbudo za splošno okrepitev gospodarstva in povečale konkurenčnost, rast in visokokakovostna delovna mesta, ki jih ni mogoče preseliti zunaj Unije; meni, da bo več naložb zmanjšalo stroške proizvodnje za evropsko industrijo prek večje energetske učinkovitosti in učinkovitosti virov, obenem pa zmanjšalo tudi občutljivost na nihanja cen energije na svetovnih trgih ter s tem ustvarilo stabilnejše okolje za naložbe; poziva Komisijo, naj v okviru evropskega semestra bolj poudari potencial za zaposlovanje v sektorjih trajnostne energije v posamezni državi članici in vsej Uniji;

| 112. | poudarja, da bo določitev zavezujočih ciljev glede emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti spodbudila zgodnja vlaganja v trajnostne tehnologije, kar bo povzročilo odpiranje novih delovnih mest in rast, evropski industriji pa zagotovilo konkurenčno prednost na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

112.

poudarja, da bo določitev zavezujočih ciljev glede emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti spodbudila zgodnja vlaganja v trajnostne tehnologije, kar bo povzročilo odpiranje novih delovnih mest in rast, evropski industriji pa zagotovilo konkurenčno prednost na mednarodni ravni;

| 113. | poziva Komisijo k izvajanju njenega niza ključnih ukrepov za zaposlovanje za nizkoogljično gospodarstvo ter k spodbujanju boljše uporabe finančnih instrumentov EU, ki so na voljo državam članicam, regionalnim in lokalnim ravnem ter zasebnemu sektorju za pametne naložbe v trajnostne tehnologije, na primer v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko, da bi še bolj okrepili njene posojilne zmogljivosti na področju učinkovite rabe virov in obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

113.

poziva Komisijo k izvajanju njenega niza ključnih ukrepov za zaposlovanje za nizkoogljično gospodarstvo ter k spodbujanju boljše uporabe finančnih instrumentov EU, ki so na voljo državam članicam, regionalnim in lokalnim ravnem ter zasebnemu sektorju za pametne naložbe v trajnostne tehnologije, na primer v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko, da bi še bolj okrepili njene posojilne zmogljivosti na področju učinkovite rabe virov in obnovljivih virov energije;

| 114. | poudarja, da bodo v naslednjem desetletju potrebne znatne naložbe v elektroenergetski sektor zaradi pričakovane zamenjave obstoječih elektrarn in modernizacije omrežja; vztraja, da imata energetska učinkovitost in varčevanje z energijo ključno vlogo pri zmanjševanju stroškov in zagotavljanju najnižjih možnih cen za odjemalce; poudarja, da stavbni sektor predstavlja 40 % bruto porabe energije EU ter da po navedbah Mednarodne agencije za energijo 80 % potenciala energetske učinkovitosti v stavbnem sektorju in več kot 50 % v industrijskem sektorju ostaja neizkoriščenega; na tem področju vidi velik potencial za znižanje računov za energijo; |
| --- | --- |

114.

poudarja, da bodo v naslednjem desetletju potrebne znatne naložbe v elektroenergetski sektor zaradi pričakovane zamenjave obstoječih elektrarn in modernizacije omrežja; vztraja, da imata energetska učinkovitost in varčevanje z energijo ključno vlogo pri zmanjševanju stroškov in zagotavljanju najnižjih možnih cen za odjemalce; poudarja, da stavbni sektor predstavlja 40 % bruto porabe energije EU ter da po navedbah Mednarodne agencije za energijo 80 % potenciala energetske učinkovitosti v stavbnem sektorju in več kot 50 % v industrijskem sektorju ostaja neizkoriščenega; na tem področju vidi velik potencial za znižanje računov za energijo;

| 115. | poziva Komisijo in zlasti GD za konkurenco k uvedbi ugodnih pogojev za naložbe v energetsko učinkovitost, vključno s sektorjem industrije, v okviru revizije okoljskih smernic o državni pomoči; |
| --- | --- |

115.

poziva Komisijo in zlasti GD za konkurenco k uvedbi ugodnih pogojev za naložbe v energetsko učinkovitost, vključno s sektorjem industrije, v okviru revizije okoljskih smernic o državni pomoči;

| 116. | poziva Komisijo, naj opravi raziskavo, v kateri bo analizirala nove in stroškovno učinkovite zasnove za trg energije, ter tako zagotovi, da industrija in odjemalci prejemajo električno energijo po najnižjih možnih cenah, da je donos na naložbe čim višji, da je vključenih več spremenljivih virov obnovljive energije in da prepreči selitev virov CO2; zato poziva Komisijo, naj čim prej predloži dodatno oceno in priporočila za nadaljnje ukrepanje, da bi bolje uskladili okoljsko, energetsko in industrijsko politiko ter preprečili tveganje selitve virov CO2, zlasti v energetsko intenzivnih sektorjih, ki izhaja iz selitve proizvodnih obratov in naložb zunaj EU, pri tem pa naj upošteva mednarodni okvir; |
| --- | --- |

116.

poziva Komisijo, naj opravi raziskavo, v kateri bo analizirala nove in stroškovno učinkovite zasnove za trg energije, ter tako zagotovi, da industrija in odjemalci prejemajo električno energijo po najnižjih možnih cenah, da je donos na naložbe čim višji, da je vključenih več spremenljivih virov obnovljive energije in da prepreči selitev virov CO2; zato poziva Komisijo, naj čim prej predloži dodatno oceno in priporočila za nadaljnje ukrepanje, da bi bolje uskladili okoljsko, energetsko in industrijsko politiko ter preprečili tveganje selitve virov CO2, zlasti v energetsko intenzivnih sektorjih, ki izhaja iz selitve proizvodnih obratov in naložb zunaj EU, pri tem pa naj upošteva mednarodni okvir;

| 117. | poudarja, da so cene energije za odjemalce in industrijo zelo pomemben element njihovega proračuna oziroma proizvodnih stroškov; meni, da bi morali podnebni cilji EU povečati njeno konkurenčnost in varnost njene oskrbe z energijo; zato zahteva, da se za vsak nov instrument politike, povezan s temi cilji, obvezno izvede temeljita ocena učinka glede vpliva zadevnega instrumenta na konkurenčnost EU in držav članic; poziva Komisijo in države članice, naj konkurenčnost industrije v EU v čim večji meri vključijo v politike na drugih področjih, in podpira predlog Komisije, naj poveča delež, ki ga v BDP prispeva industrija, na 20 %; |
| --- | --- |

117.

poudarja, da so cene energije za odjemalce in industrijo zelo pomemben element njihovega proračuna oziroma proizvodnih stroškov; meni, da bi morali podnebni cilji EU povečati njeno konkurenčnost in varnost njene oskrbe z energijo; zato zahteva, da se za vsak nov instrument politike, povezan s temi cilji, obvezno izvede temeljita ocena učinka glede vpliva zadevnega instrumenta na konkurenčnost EU in držav članic; poziva Komisijo in države članice, naj konkurenčnost industrije v EU v čim večji meri vključijo v politike na drugih področjih, in podpira predlog Komisije, naj poveča delež, ki ga v BDP prispeva industrija, na 20 %;

| 118. | priznava, da je sektor energije iz obnovljivih virov pomemben za gospodarsko rast in ohranitev visokokakovostnih in visokotehnoloških delovnih mest ter da podpira sektorje, kot so kovinsko-predelovalni sektor, sektor električne in elektronske opreme, IT, gradbeništva, prometa in finančnih storitev; poziva Komisijo, naj razvije strategijo industrijske politike za tehnologije v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, ki bo pokrivala celotni proces od raziskav in razvoja do financiranja; |
| --- | --- |

118.

priznava, da je sektor energije iz obnovljivih virov pomemben za gospodarsko rast in ohranitev visokokakovostnih in visokotehnoloških delovnih mest ter da podpira sektorje, kot so kovinsko-predelovalni sektor, sektor električne in elektronske opreme, IT, gradbeništva, prometa in finančnih storitev; poziva Komisijo, naj razvije strategijo industrijske politike za tehnologije v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, ki bo pokrivala celotni proces od raziskav in razvoja do financiranja;

| 119. | poudarja tveganje, da bi naložbe v trajnostne tehnologije utegnile zapuščati EU med drugim zaradi negotovosti v zvezi z ambicijami EU za nadaljnjo dekarbonizacijo; opozarja, da nedavne ugotovitve kažejo, da je EU sicer še vedno vodilna v globalni tekmi na področju čistih tehnologij, a da se ZDA in Kitajska hitro približujeta; v tem okviru ugotavlja, da se je trenutni delež EU v vloženih svetovnih tehnoloških trajnostnih patentih zmanjšal na tretjinskega, medtem ko je bil leta 1999 skoraj polovičen; zato poziva Komisijo in države članice, naj povečajo svojo podporo trajnostnim tehnologijam in storitvam; meni, da bi zlasti prihodki od prodaje potrdil v sistemu za trgovanje z emisijami v prihodnosti morali biti namenjeni omogočanju naložb in inovacij v sektorju trajnostnih tehnologij; |
| --- | --- |

119.

poudarja tveganje, da bi naložbe v trajnostne tehnologije utegnile zapuščati EU med drugim zaradi negotovosti v zvezi z ambicijami EU za nadaljnjo dekarbonizacijo; opozarja, da nedavne ugotovitve kažejo, da je EU sicer še vedno vodilna v globalni tekmi na področju čistih tehnologij, a da se ZDA in Kitajska hitro približujeta; v tem okviru ugotavlja, da se je trenutni delež EU v vloženih svetovnih tehnoloških trajnostnih patentih zmanjšal na tretjinskega, medtem ko je bil leta 1999 skoraj polovičen; zato poziva Komisijo in države članice, naj povečajo svojo podporo trajnostnim tehnologijam in storitvam; meni, da bi zlasti prihodki od prodaje potrdil v sistemu za trgovanje z emisijami v prihodnosti morali biti namenjeni omogočanju naložb in inovacij v sektorju trajnostnih tehnologij;

| 120. | ugotavlja, da glavni tekmeci EU na svetovnem trgu veliko pozornosti namenjajo tehnološkemu razvoju, inovacijam in izboljševanju proizvodnih procesov; ugotavlja tudi, da je rast nekaterih njihovih gospodarstev hitrejša kot v EU; na podlagi tega sklepa, da mora EU dati prednost raziskavam in razvoju (vključno z razvijanjem znanstvenih in tehnoloških partnerstev z mednarodnimi partnerji), inovacijam (zlasti ustvarjanju evropske dodane vrednosti pri razvoju in domači proizvodnji trajnostnih tehnologij) in izboljšanju produktivnosti industrijskih postopkov; |
| --- | --- |

120.

ugotavlja, da glavni tekmeci EU na svetovnem trgu veliko pozornosti namenjajo tehnološkemu razvoju, inovacijam in izboljševanju proizvodnih procesov; ugotavlja tudi, da je rast nekaterih njihovih gospodarstev hitrejša kot v EU; na podlagi tega sklepa, da mora EU dati prednost raziskavam in razvoju (vključno z razvijanjem znanstvenih in tehnoloških partnerstev z mednarodnimi partnerji), inovacijam (zlasti ustvarjanju evropske dodane vrednosti pri razvoju in domači proizvodnji trajnostnih tehnologij) in izboljšanju produktivnosti industrijskih postopkov;

| 121. | poudarja, da v okviru brezplačnega dodeljevanja pravic ni upoštevana gospodarska logika načela vključitve cene ogljika v ceno proizvoda; ugotavlja, da nedavna študija, ki jo je opravila Komisija, ni dala nobenih dokazov o selitvi virov CO2 v preteklih dveh tržnih obdobjih sistema za trgovanje z emisijami; poudarja, da bi bilo treba za zmanjšanje morebitnega prihodnjega tveganja za selitev virov CO2 prihodke od dražb v okviru sistema za trgovanje z emisijami nameniti za kapitalsko intenzivne naložbe v prodorne tehnologije v energetsko intenzivnih panogah ali za spodbujanje drugih oblik zaposlovanja, na primer z nižjo obdavčitvijo dela; |
| --- | --- |

121.

poudarja, da v okviru brezplačnega dodeljevanja pravic ni upoštevana gospodarska logika načela vključitve cene ogljika v ceno proizvoda; ugotavlja, da nedavna študija, ki jo je opravila Komisija, ni dala nobenih dokazov o selitvi virov CO2 v preteklih dveh tržnih obdobjih sistema za trgovanje z emisijami; poudarja, da bi bilo treba za zmanjšanje morebitnega prihodnjega tveganja za selitev virov CO2 prihodke od dražb v okviru sistema za trgovanje z emisijami nameniti za kapitalsko intenzivne naložbe v prodorne tehnologije v energetsko intenzivnih panogah ali za spodbujanje drugih oblik zaposlovanja, na primer z nižjo obdavčitvijo dela;

| 122. | poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi obravnavali in dosegli potrebne veščine za novoustvarjena delovna mesta ter se v sistemih izobraževanja in usposabljanja soočili z novimi izzivi na sedanjih delovnih mestih, katerih profil se približuje bolj zelenim delovnim mestom; poudarja, da morajo biti aktivne politike trga dela usmerjene in zasnovane tako, da bodo izpolnjevale povpraševanje po delovni sili, zato da bi preprečili pomanjkanje kvalificirane delovne sile v novih trajnostnih tehnologijah in da bi mladim, ženskam in prikrajšanim skupinam omogočili dostop do trajnostnih in kakovostnih delovnih mest v zelenem gospodarstvu; |
| --- | --- |

122.

poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi obravnavali in dosegli potrebne veščine za novoustvarjena delovna mesta ter se v sistemih izobraževanja in usposabljanja soočili z novimi izzivi na sedanjih delovnih mestih, katerih profil se približuje bolj zelenim delovnim mestom; poudarja, da morajo biti aktivne politike trga dela usmerjene in zasnovane tako, da bodo izpolnjevale povpraševanje po delovni sili, zato da bi preprečili pomanjkanje kvalificirane delovne sile v novih trajnostnih tehnologijah in da bi mladim, ženskam in prikrajšanim skupinam omogočili dostop do trajnostnih in kakovostnih delovnih mest v zelenem gospodarstvu;

| 123. | poziva države članice in mednarodno skupnost, naj spodbujajo izobraževanje na področju znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike (STEM) za energetski sektor ter ohranjajo izobraževalne ustanove, ki so sposobne proizvajati usposobljeno delovno silo in naslednjo generacijo znanstvenikov in inovatorjev, ki bodo pomagali doseči cilj energetsko samozadostne in trajnostne Evrope; v zvezi s tem opominja na pomembno vlogo Obzorja 2020 in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo pri odpravljanju vrzeli med raziskavami, izobraževanjem in uporabnimi inovacijami v energetskem sektorju; |
| --- | --- |

123.

poziva države članice in mednarodno skupnost, naj spodbujajo izobraževanje na področju znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike (STEM) za energetski sektor ter ohranjajo izobraževalne ustanove, ki so sposobne proizvajati usposobljeno delovno silo in naslednjo generacijo znanstvenikov in inovatorjev, ki bodo pomagali doseči cilj energetsko samozadostne in trajnostne Evrope; v zvezi s tem opominja na pomembno vlogo Obzorja 2020 in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo pri odpravljanju vrzeli med raziskavami, izobraževanjem in uporabnimi inovacijami v energetskem sektorju;

| 124. | opozarja na ključno vlogo malih in srednjih podjetij kot generatorjev gospodarske rasti v EU ter poziva Komisijo in države članice k oblikovanju ugodnega okolja za naložbe s strani malih in srednjih podjetij v tehnologije varčevanja z energijo in k aktivnemu spodbujanju takih naložb; |
| --- | --- |

124.

opozarja na ključno vlogo malih in srednjih podjetij kot generatorjev gospodarske rasti v EU ter poziva Komisijo in države članice k oblikovanju ugodnega okolja za naložbe s strani malih in srednjih podjetij v tehnologije varčevanja z energijo in k aktivnemu spodbujanju takih naložb;

| 125. | spodbuja Komisijo, naj podpre razvoj naprednih biogoriv za prometni sektor, ki izboljšujejo kakovost goriv in tako povečujejo splošno konkurenčnost gospodarstva EU brez potrebe po dodatnih naložbah v novo infrastrukturo; |
| --- | --- |

125.

spodbuja Komisijo, naj podpre razvoj naprednih biogoriv za prometni sektor, ki izboljšujejo kakovost goriv in tako povečujejo splošno konkurenčnost gospodarstva EU brez potrebe po dodatnih naložbah v novo infrastrukturo;

| 126. | poziva Komisijo, naj razvije način merjenja konkurenčnosti EU in njenih največjih tekmecev, ki bi, na primer, lahko temeljil na davčnih politikah, raziskavah in razvoju, izvozu tehnologije, številu raziskovalcev in visoko usposobljenih delavcev, inovacijah, industrijskih cenah energije, okoljski in energetski politiki, ravni plač in produktivnosti, infrastrukturi, nepotrebnih regulativnih bremenih in drugih pomembnih dejavnikih; poudarja, da je v tej novi metodologiji treba upoštevati zunanje stroške podnebnih sprememb, vključno z morebitnimi višjimi stroški, povezanimi z zavarovanjem pred tveganji, ki izhajajo iz podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

126.

poziva Komisijo, naj razvije način merjenja konkurenčnosti EU in njenih največjih tekmecev, ki bi, na primer, lahko temeljil na davčnih politikah, raziskavah in razvoju, izvozu tehnologije, številu raziskovalcev in visoko usposobljenih delavcev, inovacijah, industrijskih cenah energije, okoljski in energetski politiki, ravni plač in produktivnosti, infrastrukturi, nepotrebnih regulativnih bremenih in drugih pomembnih dejavnikih; poudarja, da je v tej novi metodologiji treba upoštevati zunanje stroške podnebnih sprememb, vključno z morebitnimi višjimi stroški, povezanimi z zavarovanjem pred tveganji, ki izhajajo iz podnebnih sprememb;

| 127. | odločno poudarja, da je treba v vsakršni prihodnji politiki EU obravnavati primerjalne prednosti in slabosti njenega gospodarstva, zlasti kar zadeva vse sporazume o prosti trgovini, ki jih sklene EU, pri tem pa upoštevati tudi ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in njihove gospodarske koristi; |
| --- | --- |

127.

odločno poudarja, da je treba v vsakršni prihodnji politiki EU obravnavati primerjalne prednosti in slabosti njenega gospodarstva, zlasti kar zadeva vse sporazume o prosti trgovini, ki jih sklene EU, pri tem pa upoštevati tudi ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in njihove gospodarske koristi;

| 128. | poudarja, da se cene energije med regijami razlikujejo glede na geološke, politične in fiskalne razlike ter da je najboljši način za zagotavljanje nizkih cen energije ta, da se v celoti izkoristijo domači, trajnostni viri energije v EU; poziva Komisijo, naj razvije celovito analizo skupnih sistemskih stroškov in učinkov različnih virov energije ter njihovega dolgoročnega učinka na zadostnost proizvodnje; |
| --- | --- |

128.

poudarja, da se cene energije med regijami razlikujejo glede na geološke, politične in fiskalne razlike ter da je najboljši način za zagotavljanje nizkih cen energije ta, da se v celoti izkoristijo domači, trajnostni viri energije v EU; poziva Komisijo, naj razvije celovito analizo skupnih sistemskih stroškov in učinkov različnih virov energije ter njihovega dolgoročnega učinka na zadostnost proizvodnje;

| 129. | ugotavlja, da je EU celina omejenih virov in da uvozi približno 60 % plina, več kot 80 % nafte in skoraj 50 % premoga za proizvodnjo električne energije; v zvezi s tem vztraja pri okviru do leta 2030, ki močan poudarek namenja trajnostnim in obnovljivim virom energije v EU; |
| --- | --- |

129.

ugotavlja, da je EU celina omejenih virov in da uvozi približno 60 % plina, več kot 80 % nafte in skoraj 50 % premoga za proizvodnjo električne energije; v zvezi s tem vztraja pri okviru do leta 2030, ki močan poudarek namenja trajnostnim in obnovljivim virom energije v EU;

| 130. | poudarja, da sta socialni dialog in udeležba delavcev temeljni vrednoti in orodji, ki podpirata in usklajujeta spodbujanje socialne kohezije, kakovostnega zaposlovanja in ustvarjanja delovnih mest na eni ter večje inovativnosti in konkurenčnosti evropskih gospodarstev na drugi strani; |
| --- | --- |

130.

poudarja, da sta socialni dialog in udeležba delavcev temeljni vrednoti in orodji, ki podpirata in usklajujeta spodbujanje socialne kohezije, kakovostnega zaposlovanja in ustvarjanja delovnih mest na eni ter večje inovativnosti in konkurenčnosti evropskih gospodarstev na drugi strani;

| 131. | poziva k sprejetju ukrepov za ohranitev delovnih mest v najbolj prizadetih visokoogljičnih sektorjih, kot so proizvodnja električne energije, promet, gradbeni sektor in energetsko intenzivne industrijske panoge, ki so v svetovnem merilu na splošno najbolj zelene in energetsko učinkovite; poziva, naj se ob izgubljanju delovnih mest v visokoogljičnih panogah omogoči prehod delavcev iz prizadetih sektorjev v druge; |
| --- | --- |

131.

poziva k sprejetju ukrepov za ohranitev delovnih mest v najbolj prizadetih visokoogljičnih sektorjih, kot so proizvodnja električne energije, promet, gradbeni sektor in energetsko intenzivne industrijske panoge, ki so v svetovnem merilu na splošno najbolj zelene in energetsko učinkovite; poziva, naj se ob izgubljanju delovnih mest v visokoogljičnih panogah omogoči prehod delavcev iz prizadetih sektorjev v druge;

| 132. | poudarja, da so potrebni ukrepi za dohodkovno podporo, ki jih bodo spremljali drugi ukrepi, na primer usposabljanje, da se izboljša in ohrani zaposljivost, delavci zadržijo na trgu dela in da se v času krize in prestrukturiranja prepreči izgubljanje veščin; |
| --- | --- |

132.

poudarja, da so potrebni ukrepi za dohodkovno podporo, ki jih bodo spremljali drugi ukrepi, na primer usposabljanje, da se izboljša in ohrani zaposljivost, delavci zadržijo na trgu dela in da se v času krize in prestrukturiranja prepreči izgubljanje veščin;

Priznavanje različnih zmogljivosti držav članic

| 133. | pozdravlja pripombe Komisije, da lahko podnebni in energetski cilji EU različno vplivajo na posamezne države članice in njihove državljane, zaradi česar je pošteno nadaljevati z ukrepi za pravično porazdelitev prizadevanj kot doslej, pri čemer se upoštevajo okoliščine posamezne države članice (kot na primer njen BDP), zlasti tistih, ki so v resnih finančnih težavah, dosežki pri zmanjšanju emisij od leta 1990 dalje, emisije na prebivalca, gospodarski potencial ter potencial za zmanjšanje emisij, obnovljivi viri energije, dostop do tehnologij in zmogljivost za prihranek energije; |
| --- | --- |

133.

pozdravlja pripombe Komisije, da lahko podnebni in energetski cilji EU različno vplivajo na posamezne države članice in njihove državljane, zaradi česar je pošteno nadaljevati z ukrepi za pravično porazdelitev prizadevanj kot doslej, pri čemer se upoštevajo okoliščine posamezne države članice (kot na primer njen BDP), zlasti tistih, ki so v resnih finančnih težavah, dosežki pri zmanjšanju emisij od leta 1990 dalje, emisije na prebivalca, gospodarski potencial ter potencial za zmanjšanje emisij, obnovljivi viri energije, dostop do tehnologij in zmogljivost za prihranek energije;

| 134. | poudarja, da sprejetje strategije za dekarbonizacijo, ki ne upošteva položaja nekaterih držav članic, lahko povzroči veliko povečanje energetske revščine v teh državah; |
| --- | --- |

134.

poudarja, da sprejetje strategije za dekarbonizacijo, ki ne upošteva položaja nekaterih držav članic, lahko povzroči veliko povečanje energetske revščine v teh državah;

| 135. | poudarja, da je v skladu s členom 194 PDEU EU odgovorna za dokončno vzpostavitev notranjega energetskega trga ter za spodbujanje obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti, medtem ko je odločanje glede mešanice energetskih virov v državah članicah v rokah držav članic, katerim bi bilo treba omogočiti, da uporabljajo in razvijajo različne pristope za tehnologije in energetske vire, ki so prijazni okolju, družbeno in gospodarsko sprejemljivi ter skladni z okoljskimi in energetskimi cilji Unije, katerih namen je varovati in izboljšati okolje; meni, da bi vsak prihodnji okvir moral spoštovati neodvisnost držav članic; |
| --- | --- |

135.

poudarja, da je v skladu s členom 194 PDEU EU odgovorna za dokončno vzpostavitev notranjega energetskega trga ter za spodbujanje obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti, medtem ko je odločanje glede mešanice energetskih virov v državah članicah v rokah držav članic, katerim bi bilo treba omogočiti, da uporabljajo in razvijajo različne pristope za tehnologije in energetske vire, ki so prijazni okolju, družbeno in gospodarsko sprejemljivi ter skladni z okoljskimi in energetskimi cilji Unije, katerih namen je varovati in izboljšati okolje; meni, da bi vsak prihodnji okvir moral spoštovati neodvisnost držav članic;

| 136. | se zaveda, da tehnologije za izkoriščanje obnovljivih virov energije vključujejo številne različne tehnične možnosti, ki jih je mogoče uporabiti v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa; poudarja, da skupni zavezujoči cilj za obnovljive vire energije do leta 2030 državam članicam dopušča široko in prilagodljivo izbiro, kje in kdaj vlagati v energetske sektorje in tehnologije, ki prispevajo k tem sektorjem; |
| --- | --- |

136.

se zaveda, da tehnologije za izkoriščanje obnovljivih virov energije vključujejo številne različne tehnične možnosti, ki jih je mogoče uporabiti v sektorjih električne energije, ogrevanja in hlajenja ter prometa; poudarja, da skupni zavezujoči cilj za obnovljive vire energije do leta 2030 državam članicam dopušča široko in prilagodljivo izbiro, kje in kdaj vlagati v energetske sektorje in tehnologije, ki prispevajo k tem sektorjem;

| 137. | opozarja Komisijo, da je Parlament pozval k pripravi zakonodaje, ki od posameznih držav članic zahteva, da izdelajo strategijo za nizke emisije ogljika do leta 2050; meni, da sicer taki nacionalno določeni načrti ne bi smeli biti pravno zavezujoči, so pa nujni za zagotavljanje jasnosti glede dolgoročne usmeritve politike in ukrepov, ki bodo potrebni za uresničitev ciljev, za vlagatelje in uradnike; pričakuje, da bo Komisija predlagala delitev bremen med državami članicami za določitev datuma za oddajo teh načrtov za namene revizije; poziva Komisijo, naj v primeru vseh načrtov, ki veljajo za nerealistične, in če država članica ni pripravljena zagotoviti ustreznega pojasnila, predlaga take dodatne ukrepe, kot so morda potrebni za zagotovitev verodostojnosti ciljev Unije za zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

137.

opozarja Komisijo, da je Parlament pozval k pripravi zakonodaje, ki od posameznih držav članic zahteva, da izdelajo strategijo za nizke emisije ogljika do leta 2050; meni, da sicer taki nacionalno določeni načrti ne bi smeli biti pravno zavezujoči, so pa nujni za zagotavljanje jasnosti glede dolgoročne usmeritve politike in ukrepov, ki bodo potrebni za uresničitev ciljev, za vlagatelje in uradnike; pričakuje, da bo Komisija predlagala delitev bremen med državami članicami za določitev datuma za oddajo teh načrtov za namene revizije; poziva Komisijo, naj v primeru vseh načrtov, ki veljajo za nerealistične, in če država članica ni pripravljena zagotoviti ustreznega pojasnila, predlaga take dodatne ukrepe, kot so morda potrebni za zagotovitev verodostojnosti ciljev Unije za zmanjšanje emisij CO2;

| 138. | poudarja, da bi morali biti načrtovani ukrepi usmerjeni predvsem v izvajanje scenarijev ukrepanja, ki bi upoštevali obstoječi potencial v državah članicah, obete za razvoj stroškovno učinkovitih in trajnostnih novih tehnologij ter globalni učinek izvajanja predlagane politike, zato da bi lahko predlagali cilje zmanjšanja za naslednja leta; |
| --- | --- |

138.

poudarja, da bi morali biti načrtovani ukrepi usmerjeni predvsem v izvajanje scenarijev ukrepanja, ki bi upoštevali obstoječi potencial v državah članicah, obete za razvoj stroškovno učinkovitih in trajnostnih novih tehnologij ter globalni učinek izvajanja predlagane politike, zato da bi lahko predlagali cilje zmanjšanja za naslednja leta;

| 139. | poziva Komisijo, naj izboljša spodbujanje in učinkovitost obstoječih finančnih mehanizmov (npr. NER300) za naložbe v trajnostne tehnologije z zbiranjem vseh potrebnih informacij o finančnih možnostih za nacionalne, regionalne in lokalne ravni v enotni, jasni in lahko dostopni podatkovni zbirki; |
| --- | --- |

139.

poziva Komisijo, naj izboljša spodbujanje in učinkovitost obstoječih finančnih mehanizmov (npr. NER300) za naložbe v trajnostne tehnologije z zbiranjem vseh potrebnih informacij o finančnih možnostih za nacionalne, regionalne in lokalne ravni v enotni, jasni in lahko dostopni podatkovni zbirki;

| 140. | ugotavlja, da dostop do kapitala in stroški kapitala, zlasti za mala in srednja podjetja ter sektorje težke industrije, veliko krat ovirajo naložbe v kapitalsko intenzivne čistejše tehnologije in energetsko učinkovitost; zato poziva Komisijo, naj preuči možnost ustanovitve sklada, ki bi lahko spodbujal razvijanje inovativnih trajnostnih tehnologij in podpiral pobude za izboljšanje učinkovitosti energetsko intenzivnih sektorjev, ki bi združeval obstoječe in nove vire financiranja ter pripomogel k spodbujanju naložb in bi se po možnosti financiral z deležem prihodkov iz sistema za trgovanje z emisijami ali strukturnih skladov ali kohezijskega sklada; poziva Komisijo, naj razvije inovativne finančne instrumente ter večjo vlogo nameni Evropski investicijski banki in nacionalnim javnim finančnim institucijam ter pridobivanju financiranja iz pokojninskih skladov in zavarovalnic; |
| --- | --- |

140.

ugotavlja, da dostop do kapitala in stroški kapitala, zlasti za mala in srednja podjetja ter sektorje težke industrije, veliko krat ovirajo naložbe v kapitalsko intenzivne čistejše tehnologije in energetsko učinkovitost; zato poziva Komisijo, naj preuči možnost ustanovitve sklada, ki bi lahko spodbujal razvijanje inovativnih trajnostnih tehnologij in podpiral pobude za izboljšanje učinkovitosti energetsko intenzivnih sektorjev, ki bi združeval obstoječe in nove vire financiranja ter pripomogel k spodbujanju naložb in bi se po možnosti financiral z deležem prihodkov iz sistema za trgovanje z emisijami ali strukturnih skladov ali kohezijskega sklada; poziva Komisijo, naj razvije inovativne finančne instrumente ter večjo vlogo nameni Evropski investicijski banki in nacionalnim javnim finančnim institucijam ter pridobivanju financiranja iz pokojninskih skladov in zavarovalnic;

| 141. | glede na dejstvo, da nekateri industrijski sektorji za nadaljnje zmanjšanje emisij in izboljšanje energetske učinkovitosti potrebujejo prebojne tehnologije, ki presegajo trenutno stanje tehničnega razvoja, poziva Svet, naj v politične ukrepe vključi jasne zaveze za financiranje raziskav, razvoja, pilotnih obratov in uporabe novih tehnologij, ki so skladne s ravnjo prizadevanj, zahtevano v ciljih do leta 2030; |
| --- | --- |

141.

glede na dejstvo, da nekateri industrijski sektorji za nadaljnje zmanjšanje emisij in izboljšanje energetske učinkovitosti potrebujejo prebojne tehnologije, ki presegajo trenutno stanje tehničnega razvoja, poziva Svet, naj v politične ukrepe vključi jasne zaveze za financiranje raziskav, razvoja, pilotnih obratov in uporabe novih tehnologij, ki so skladne s ravnjo prizadevanj, zahtevano v ciljih do leta 2030;

| 142. | poziva EU k pragmatičnemu pristopu k novim tržnim modelom, ureditvi in modelom financiranja za trajnostne energetske rešitve; |
| --- | --- |

142.

poziva EU k pragmatičnemu pristopu k novim tržnim modelom, ureditvi in modelom financiranja za trajnostne energetske rešitve;

EU na mednarodni ravni

| 143. | ugotavlja, da številne države v vzponu in razvite države razvijajo različne podnebne politike in naložbe, ki vključujejo izvajanje njihovih lastnih sistemov za trgovanje z emisijami po zgledu sistemov za trgovanje z emisijami v EU; pozdravlja prihodnjo perspektivo povezovanja sistema EU za trgovanje z emisijami z drugimi mehanizmi trgovanja z ogljikom po svetu za oblikovanje svetovnega trga ogljika; poudarja, da bo tak globalni pristop pomenil enake konkurenčne pogoje za evropsko industrijo, saj je najbolj celovit in stroškovno učinkovit pristop k odpravljanju industrijskih emisij toplogrednih plinov na svetovni ravni; v zvezi s tem meni, da bi mednarodna zgornja meja in trgovinski sistem lahko zelo pripomogla k izvajanju novega pravno zavezujočega sporazuma o globalnih podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

143.

ugotavlja, da številne države v vzponu in razvite države razvijajo različne podnebne politike in naložbe, ki vključujejo izvajanje njihovih lastnih sistemov za trgovanje z emisijami po zgledu sistemov za trgovanje z emisijami v EU; pozdravlja prihodnjo perspektivo povezovanja sistema EU za trgovanje z emisijami z drugimi mehanizmi trgovanja z ogljikom po svetu za oblikovanje svetovnega trga ogljika; poudarja, da bo tak globalni pristop pomenil enake konkurenčne pogoje za evropsko industrijo, saj je najbolj celovit in stroškovno učinkovit pristop k odpravljanju industrijskih emisij toplogrednih plinov na svetovni ravni; v zvezi s tem meni, da bi mednarodna zgornja meja in trgovinski sistem lahko zelo pripomogla k izvajanju novega pravno zavezujočega sporazuma o globalnih podnebnih spremembah;

| 144. | poudarja, da se mora cilj poglobljenega sodelovanja na področju energetske politike odražati tudi v zunanji energetski politiki, in zato poziva k evropeizaciji sporazumov s tretjimi državami na področju energije in k vključitvi ciljev evropske energetske politike; |
| --- | --- |

144.

poudarja, da se mora cilj poglobljenega sodelovanja na področju energetske politike odražati tudi v zunanji energetski politiki, in zato poziva k evropeizaciji sporazumov s tretjimi državami na področju energije in k vključitvi ciljev evropske energetske politike;

| 145. | ugotavlja, da vodilna vloga EU na področju tehnologije obnovljivih virov energije izvira iz inovacij v proizvodnji in na področjih, kot je sistemsko povezovanje; se zaveda, da bo zaradi sprejetja zavezujočih ciljev do leta 2030 EU igrala vlogo kompetenčnega grozda, ki omogoča razvoj visokokakovostnih in stroškovno konkurenčnih izdelkov; meni, da bo to koristilo notranjemu trgu ter evropskim podjetjem omogočilo vstop na rastoče trge tretjih držav po zaslugi konkurenčne prednosti EU; ugotavlja, da če ne bo ambicioznega svežnja ciljev do leta 2030, EU tvega, da bo izgubila tržno in tehnološko vodilno vlogo; |
| --- | --- |

145.

ugotavlja, da vodilna vloga EU na področju tehnologije obnovljivih virov energije izvira iz inovacij v proizvodnji in na področjih, kot je sistemsko povezovanje; se zaveda, da bo zaradi sprejetja zavezujočih ciljev do leta 2030 EU igrala vlogo kompetenčnega grozda, ki omogoča razvoj visokokakovostnih in stroškovno konkurenčnih izdelkov; meni, da bo to koristilo notranjemu trgu ter evropskim podjetjem omogočilo vstop na rastoče trge tretjih držav po zaslugi konkurenčne prednosti EU; ugotavlja, da če ne bo ambicioznega svežnja ciljev do leta 2030, EU tvega, da bo izgubila tržno in tehnološko vodilno vlogo;

| 146. | priznava pomen zavezujočih ciljev in politik do leta 2020 na področju energije iz obnovljivih virov za pomoč EU, da vzpostavi vodilno vlogo na področju tehnologije na svetovnih trgih in na področju inovacij v zvezi s tehnologijo obnovljivih virov energije; poudarja, da bi nadaljevanje te politike s sprejetjem zavezujočih ciljev glede obnovljivih virov energije do leta 2030 EU omogočilo tekmovanje s Kitajsko, ZDA, Južno Korejo, Japonsko in Indijo za vodilno vlogo na področju tehnologije na trgih prihodnosti, celo v času gospodarskih omejitev; |
| --- | --- |

146.

priznava pomen zavezujočih ciljev in politik do leta 2020 na področju energije iz obnovljivih virov za pomoč EU, da vzpostavi vodilno vlogo na področju tehnologije na svetovnih trgih in na področju inovacij v zvezi s tehnologijo obnovljivih virov energije; poudarja, da bi nadaljevanje te politike s sprejetjem zavezujočih ciljev glede obnovljivih virov energije do leta 2030 EU omogočilo tekmovanje s Kitajsko, ZDA, Južno Korejo, Japonsko in Indijo za vodilno vlogo na področju tehnologije na trgih prihodnosti, celo v času gospodarskih omejitev;

| 147. | poudarja, da je 138 držav po vsem svetu prilagodilo cilje in politike obnovljivih virov energije; se zaveda, da naložbe v zelene tehnologije v Indiji, na Kitajskem in v ZDA rastejo mnogo hitreje kot v EU; v zvezi s tem poudarja, da EU tega še zdaleč ne „dela sama“, temveč, nasprotno, da tvega, da bo zamudila gospodarske priložnosti, ki jih prinaša trenutno energetsko preoblikovanje; |
| --- | --- |

147.

poudarja, da je 138 držav po vsem svetu prilagodilo cilje in politike obnovljivih virov energije; se zaveda, da naložbe v zelene tehnologije v Indiji, na Kitajskem in v ZDA rastejo mnogo hitreje kot v EU; v zvezi s tem poudarja, da EU tega še zdaleč ne „dela sama“, temveč, nasprotno, da tvega, da bo zamudila gospodarske priložnosti, ki jih prinaša trenutno energetsko preoblikovanje;

| 148. | poudarja, da je treba najprej zagotoviti, da bodo razvite države prve hitro znižale lastne emisije in državam v razvoju zagotovile potrebna sredstva za prilagajanje in blaženje; odsvetuje, da bi namesto tega uporabljali izravnalne mehanizme, na primer mehanizem čistega razvoja, saj se takšni mehanizmi niso izkazali kot učinkovita orodja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, hkrati pa zavirajo izvajanje ključnih strukturnih sprememb v gospodarstvih razvitih držav; |
| --- | --- |

148.

poudarja, da je treba najprej zagotoviti, da bodo razvite države prve hitro znižale lastne emisije in državam v razvoju zagotovile potrebna sredstva za prilagajanje in blaženje; odsvetuje, da bi namesto tega uporabljali izravnalne mehanizme, na primer mehanizem čistega razvoja, saj se takšni mehanizmi niso izkazali kot učinkovita orodja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, hkrati pa zavirajo izvajanje ključnih strukturnih sprememb v gospodarstvih razvitih držav;

| 149. | poudarja, da je treba uskladiti cilje v zvezi z razvojem in podnebnimi spremembami; poudarja, da podnebne spremembe celotnim regijam onemogočajo dostop do hrane, kar kaže na povezave s ciljem izkoreninjenja svetovne revščine, na čemer temeljijo razvojni cilji tisočletja, in procesom uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja, ki se je začel na konferenci Rio+20; poziva k združitvi obeh procesov v en sam, splošen okvir za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

149.

poudarja, da je treba uskladiti cilje v zvezi z razvojem in podnebnimi spremembami; poudarja, da podnebne spremembe celotnim regijam onemogočajo dostop do hrane, kar kaže na povezave s ciljem izkoreninjenja svetovne revščine, na čemer temeljijo razvojni cilji tisočletja, in procesom uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja, ki se je začel na konferenci Rio+20; poziva k združitvi obeh procesov v en sam, splošen okvir za obdobje po letu 2015;

| 150. | ugotavlja, da je pomembno, da EU ohrani svojo vodilno vlogo naprednega akterja in da so države članice enotne pri zagovarjanju trdnega in skupnega stališča pri pogajanjih o podnebju, tako da se zagotovi nov zavezujoč svetovni sporazum o podnebnih spremembah v Parizu leta 2015; poudarja, da mora EU biti zgled in pravočasno, do vrhunskega srečanja voditeljev, ki ga je sklical Ban Ki Mun, sprejeti ambiciozen zavezujoč okvir politike, saj bo to pozitivno vplivalo na pogajanja; poziva Komisijo, naj preuči možnost uporabe dela prihodkov od dražb pravic za emisije ogljika za izpolnitev mednarodnih obveznosti EU glede financiranja ukrepov za obvladovanje podnebnih sprememb do držav v razvoju v skladu z njihovimi potrebami po prilagajanju in blažitvi; |
| --- | --- |

150.

ugotavlja, da je pomembno, da EU ohrani svojo vodilno vlogo naprednega akterja in da so države članice enotne pri zagovarjanju trdnega in skupnega stališča pri pogajanjih o podnebju, tako da se zagotovi nov zavezujoč svetovni sporazum o podnebnih spremembah v Parizu leta 2015; poudarja, da mora EU biti zgled in pravočasno, do vrhunskega srečanja voditeljev, ki ga je sklical Ban Ki Mun, sprejeti ambiciozen zavezujoč okvir politike, saj bo to pozitivno vplivalo na pogajanja; poziva Komisijo, naj preuči možnost uporabe dela prihodkov od dražb pravic za emisije ogljika za izpolnitev mednarodnih obveznosti EU glede financiranja ukrepov za obvladovanje podnebnih sprememb do držav v razvoju v skladu z njihovimi potrebami po prilagajanju in blažitvi;

| 151. | poudarja, da imajo finančna sredstva ključno vlogo pri tem, da se državam v razvoju omogočijo ambiciozni podnebni ukrepi; zato vztraja, da je treba vzpostaviti celostno finančno strukturo za podnebne spremembe; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo pomagati izpolniti zavezo razvitih držav, da bodo poleg zavez o dodelitvi 0,7 % BND kot uradne razvojne pomoči vsako leto do 2020 zagotovile vsaj 100 milijard USD za podnebno financiranje; |
| --- | --- |

151.

poudarja, da imajo finančna sredstva ključno vlogo pri tem, da se državam v razvoju omogočijo ambiciozni podnebni ukrepi; zato vztraja, da je treba vzpostaviti celostno finančno strukturo za podnebne spremembe; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo pomagati izpolniti zavezo razvitih držav, da bodo poleg zavez o dodelitvi 0,7 % BND kot uradne razvojne pomoči vsako leto do 2020 zagotovile vsaj 100 milijard USD za podnebno financiranje;

| 152. | pozdravlja pobudo Ban Ki Muna o trajnostni energiji za vse, ki spodbuja energetsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov kot najustreznejši rešitvi za blažitev; poziva EU, naj podpre ta program; |
| --- | --- |

152.

pozdravlja pobudo Ban Ki Muna o trajnostni energiji za vse, ki spodbuja energetsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov kot najustreznejši rešitvi za blažitev; poziva EU, naj podpre ta program;

| 153. | poziva države članice in druge stranke, naj v prihajajočih mednarodnih pogajanjih in v pričakovanju morebitnega zavezujočega sporazuma vprašanje selitve virov CO2 rešujejo na globalni ravni; |
| --- | --- |

153.

poziva države članice in druge stranke, naj v prihajajočih mednarodnih pogajanjih in v pričakovanju morebitnega zavezujočega sporazuma vprašanje selitve virov CO2 rešujejo na globalni ravni;

| 154. | zato poziva k boljšemu usklajevanju med Svetom, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, da bi bila EU enotna pri mednarodnih pogajanjih ter bi igrala aktivnejšo vlogo in imela večji vpliv pri spodbujanju trajnostnih politik; |
| --- | --- |

154.

zato poziva k boljšemu usklajevanju med Svetom, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, da bi bila EU enotna pri mednarodnih pogajanjih ter bi igrala aktivnejšo vlogo in imela večji vpliv pri spodbujanju trajnostnih politik;

o

o o

| 155. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

155.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 42.

(2)  UL L 315, 14.11.2012, str. 1.

(3)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(4)  UL L 295, 12.11.2010, str. 1.

(5)  UL L 115, 25.4.2013, str. 39.

(6)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

(7)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 72.

(8)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 75.

(9)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 59.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0088.

(11)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 66.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0443.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0444.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0452.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0374.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0201.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0344.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0443.

(19)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 107.

(20)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf

(21)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 28.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0300.

(23)  Delovni dokument služb Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „Exploiting the employment potential of green growth“ (Raziskovanje potenciala zelene rasti za zaposlovanje) (SWD(2012)0092).

---

Četrtek, 6. februar 2014

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/103 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/103

---

P7_TA(2014)0096

Država izvora ali kraj porekla za sveže, ohlajeno in zamrznjeno prašičje, ovčje, kozje in perutninsko meso

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1337/2013 z dne 13. decembra 2013 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z navedbo države izvora ali kraja porekla za sveže, ohlajeno in zamrznjeno prašičje, ovčje, kozje in perutninsko meso (2014/2530(RSP))

(2017/C 093/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1337/2013 z dne 13. decembra 2013 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z navedbo države izvora ali kraja porekla za sveže, ohlajeno in zamrznjeno prašičje, ovčje, kozje in perutninsko meso (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1337/2013 z dne 13. decembra 2013 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z navedbo države izvora ali kraja porekla za sveže, ohlajeno in zamrznjeno prašičje, ovčje, kozje in perutninsko meso (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (2) (uredba o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom), zlasti njenih členov (1) in 26(2), (8) in (9); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (2) (uredba o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom), zlasti njenih členov (1) in 26(2), (8) in (9);

| — | ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. Februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. Februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3),

| — | ob upoštevanju člena 88(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker člen 26(2)(b) Uredbe (EU) št. 1169/2011 za meso, ki spada v oznake kombinirane nomenklature (KN), naštete v Prilogi XI navedene uredbe, zahteva označitev države izvora (za sveže, ohlajeno in zamrznjeno prašičje, ovčje, kozje in perutninsko meso); |
| --- | --- |

A.

ker člen 26(2)(b) Uredbe (EU) št. 1169/2011 za meso, ki spada v oznake kombinirane nomenklature (KN), naštete v Prilogi XI navedene uredbe, zahteva označitev države izvora (za sveže, ohlajeno in zamrznjeno prašičje, ovčje, kozje in perutninsko meso);

| B. | ker je treba za uporabo člena 26(2) sprejeti izvedbene akte v skladu z odstavkom (8) istega člena, zato je Komisija sprejela zgoraj omenjeno izvedbeno uredbo; ker je treba v izvedbenih aktih v skladu z uvodno izjavo 59 Uredbe (EU) št. 1169/2011 za vrste mesa iz člena 26(2)(b) določiti način navedbe države izvora ali kraja porekla; |
| --- | --- |

B.

ker je treba za uporabo člena 26(2) sprejeti izvedbene akte v skladu z odstavkom (8) istega člena, zato je Komisija sprejela zgoraj omenjeno izvedbeno uredbo; ker je treba v izvedbenih aktih v skladu z uvodno izjavo 59 Uredbe (EU) št. 1169/2011 za vrste mesa iz člena 26(2)(b) določiti način navedbe države izvora ali kraja porekla;

| C. | ker se v členu 26(9) od Komisije zahteva, naj v svoji oceni vpliva preuči uporabo odstavka (2)(b) navedenega člena (in o tem poroča), med drugim možne načine navedbe države izvora ali kraja porekla živil, zlasti ob upoštevanju nekaterih določujočih točk v življenju živali – kraja rojstva, kraja vzreje in kraja zakola; |
| --- | --- |

C.

ker se v členu 26(9) od Komisije zahteva, naj v svoji oceni vpliva preuči uporabo odstavka (2)(b) navedenega člena (in o tem poroča), med drugim možne načine navedbe države izvora ali kraja porekla živil, zlasti ob upoštevanju nekaterih določujočih točk v življenju živali – kraja rojstva, kraja vzreje in kraja zakola;

| D. | ker je Parlament v svojem glasovanju 16. junija 2010 o uredbi o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom podprl označevanje države rojstva, vzreje in zakola za sveže, ohlajeno in zamrznjeno meso (4); |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament v svojem glasovanju 16. junija 2010 o uredbi o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom podprl označevanje države rojstva, vzreje in zakola za sveže, ohlajeno in zamrznjeno meso (4);

| E. | ker člen 7(1) uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom določa, da te informacije ne bi smele zavajajoče, zlasti glede značilnosti živila in še posebej njegove države izvora ali kraja porekla; |
| --- | --- |

E.

ker člen 7(1) uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom določa, da te informacije ne bi smele zavajajoče, zlasti glede značilnosti živila in še posebej njegove države izvora ali kraja porekla;

| F. | ker je navedba izvora govejega mesa in proizvodov iz njega v Uniji obvezna že od krize z BSE (bovina spongiformna encefalopatija) (5) in pravila o označevanju govedine v Uniji veljajo že od 1. januarja 2002; ker že te zahteve za označevanje zajemajo kraj rojstva, vzreje in zakola; |
| --- | --- |

F.

ker je navedba izvora govejega mesa in proizvodov iz njega v Uniji obvezna že od krize z BSE (bovina spongiformna encefalopatija) (5) in pravila o označevanju govedine v Uniji veljajo že od 1. januarja 2002; ker že te zahteve za označevanje zajemajo kraj rojstva, vzreje in zakola;

| G. | ker so zahteve glede govejega mesa in proizvodov iz njega povečale pričakovanja potrošnikov tudi glede informacij o izvoru drugih vrst mesa, ki se uživa v Uniji; |
| --- | --- |

G.

ker so zahteve glede govejega mesa in proizvodov iz njega povečale pričakovanja potrošnikov tudi glede informacij o izvoru drugih vrst mesa, ki se uživa v Uniji;

| H. | ker je v uvodni izjavi 31 uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom poudarjeno, da je izvor mesa poglavitna skrb potrošnikov in da zato potrošniki pričakujejo, da bodo ustrezno obveščeni o državi izvora mesa; ker to potrjujejo tudi nedavne študije in poročila o potrošniških raziskavah (6); |
| --- | --- |

H.

ker je v uvodni izjavi 31 uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom poudarjeno, da je izvor mesa poglavitna skrb potrošnikov in da zato potrošniki pričakujejo, da bodo ustrezno obveščeni o državi izvora mesa; ker to potrjujejo tudi nedavne študije in poročila o potrošniških raziskavah (6);

| I. | ker bi bilo treba kraj rojstva, vzreje in zakola navesti na označbi živila, da bodo potrošniki deležni točne informacije o izvoru mesa; ker bi to potrošnikom omogočilo jasnejšo predstavo o standardih dobrega počutja živali in okoljskem vplivu mesnega proizvoda; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba kraj rojstva, vzreje in zakola navesti na označbi živila, da bodo potrošniki deležni točne informacije o izvoru mesa; ker bi to potrošnikom omogočilo jasnejšo predstavo o standardih dobrega počutja živali in okoljskem vplivu mesnega proizvoda;

| J. | ker nedavni škandali z živili, tudi goljufivo nadomeščanje govedine s konjskim mesom, kažejo, da potrošniki potrebujejo in si tudi želijo strožjih pravil o sledljivosti in informacijah za potrošnike; |
| --- | --- |

J.

ker nedavni škandali z živili, tudi goljufivo nadomeščanje govedine s konjskim mesom, kažejo, da potrošniki potrebujejo in si tudi želijo strožjih pravil o sledljivosti in informacijah za potrošnike;

| K. | ker označba „EU“ ali „ni iz EU“ za mleto meso in obrezke skoraj ni smiselna in bi utegnila postati neželen precedens, zlasti pri morebitnem prihodnjem označevanju države izvora pri mesu, ki se uporablja kot sestavina; ker zahteve za označevanje izvora govejega mesa kažejo, da je natančnejše navajanje izvora mletega mesa in obrezkov izvedljivo in ustrezno, da se potrošnikom zagotovijo informacije in sledljivost; |
| --- | --- |

K.

ker označba „EU“ ali „ni iz EU“ za mleto meso in obrezke skoraj ni smiselna in bi utegnila postati neželen precedens, zlasti pri morebitnem prihodnjem označevanju države izvora pri mesu, ki se uporablja kot sestavina; ker zahteve za označevanje izvora govejega mesa kažejo, da je natančnejše navajanje izvora mletega mesa in obrezkov izvedljivo in ustrezno, da se potrošnikom zagotovijo informacije in sledljivost;

| 1. | meni da izvedbena uredba Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (EU) št. 1169/2011; |
| --- | --- |

1.

meni da izvedbena uredba Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (EU) št. 1169/2011;

| 2. | poziva Komisijo, naj izvedbeno uredbo umakne; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj izvedbeno uredbo umakne;

| 3. | poziva Komisijo, naj pripravi popravljeno različico izvedbene uredbe, ki bi morala zajemati tudi zahtevo o obveznem označevanju kraja rojstva, vzreje in zakola pri nepredelanem mesu prašičev, perutnine, ovac in koz, skladno z veljavno zakonodajo o označevanju porekla govedine; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj pripravi popravljeno različico izvedbene uredbe, ki bi morala zajemati tudi zahtevo o obveznem označevanju kraja rojstva, vzreje in zakola pri nepredelanem mesu prašičev, perutnine, ovac in koz, skladno z veljavno zakonodajo o označevanju porekla govedine;

| 4. | poziva Komisijo, naj v izvedbeni uredbi izbriše vsa odstopanja za mleto meso in obrezke; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v izvedbeni uredbi izbriše vsa odstopanja za mleto meso in obrezke;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 335, 14.12.2013, str. 19.

(2)  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

(3)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(4)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 187.

(5)  Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L 204, 11.8.2000, str. 1).

(6)  Na primer: poročilo Komisije Evropskemu parlamentu In Svetu v zvezi z obvezno navedbo države izvora ali kraja porekla za meso, uporabljeno kot sestavina (COM(2013)0755) in spremljajoči delovni dokument služb Komisije z dne 17. decembra 2013 o označevanju mesa, uporabljenega kot sestavina: stališča potrošnikov, izvedljivost, scenariji in vplivi (SWD(2013)0427 – ni na voljo v slovenščini, op. prev.) ter raziskava Evropske potrošniške organizacije (BEUC) z dne 24. januarja 2013 o označevanju izvora (gl.: http://www.beuc.org/Content/Default.asp?PageID=2139).

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/105 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/105

---

P7_TA(2014)0098

Razmere v Ukrajini

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah v Ukrajini (2014/2547(RSP))

(2017/C 093/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o izidu vrhunskega srečanja v Vilni in prihodnosti vzhodnega partnerstva, zlasti v zvezi z Ukrajino (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o izidu vrhunskega srečanja v Vilni in prihodnosti vzhodnega partnerstva, zlasti v zvezi z Ukrajino (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o vzhodnem partnerstvu: na poti k močnejšemu partnerstvu – stališče Evropskega parlamenta v zvezi s poročili o napredku za leto 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o vzhodnem partnerstvu: na poti k močnejšemu partnerstvu – stališče Evropskega parlamenta v zvezi s poročili o napredku za leto 2012 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o pritisku Rusije na države vzhodnega partnerstva (glede na bližnje vrhunsko srečanje vzhodnega partnerstva v Vilni) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o pritisku Rusije na države vzhodnega partnerstva (glede na bližnje vrhunsko srečanje vzhodnega partnerstva v Vilni) (3),

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva v Vilni z dne 29. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva v Vilni z dne 29. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. januarja 2014 o Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. januarja 2014 o Ukrajini,

| — | ob upoštevanju odstopa premiera Azarova in njegove vlade 28. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstopa premiera Azarova in njegove vlade 28. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju skupne izjave predsednikov vlad držav Višegrajske skupine z dne 29. januarja 2014 o Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave predsednikov vlad držav Višegrajske skupine z dne 29. januarja 2014 o Ukrajini,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Ukrajino, ki je začel veljati 1. marca 1998, ter novega pridružitvenega sporazuma, parafiranega 30. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Ukrajino, ki je začel veljati 1. marca 1998, ter novega pridružitvenega sporazuma, parafiranega 30. marca 2012,

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja EU-Rusija z dne 28. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja EU-Rusija z dne 28. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se protesti, ki so se začeli pred več kot dvema mesecema zaradi odločitve predsednika Viktorja Janukoviča, da ne podpiše pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino, v prestolnici še vedno nadaljujejo, nezadovoljstvo pa se širi še na druga mesta, tudi v vzhodnih regijah Ukrajine; ker je ljudska vstaja v Ukrajini zajela že večino regij, kjer je ljudstvo prevzelo nadzor nad upravo; |
| --- | --- |

A.

ker se protesti, ki so se začeli pred več kot dvema mesecema zaradi odločitve predsednika Viktorja Janukoviča, da ne podpiše pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino, v prestolnici še vedno nadaljujejo, nezadovoljstvo pa se širi še na druga mesta, tudi v vzhodnih regijah Ukrajine; ker je ljudska vstaja v Ukrajini zajela že večino regij, kjer je ljudstvo prevzelo nadzor nad upravo;

| B. | ker so se v zadnjih tednih razmere postopno vse bolj poslabševale, ljudje se zgrinjajo na ulice, da bi po nasilnem ukrepanju policijske enote Berkut za obvladovanje izgredov zoper demonstrante, zagovornike človekovih pravic in novinarje ubranili demokracijo in državljanske svoboščine; |
| --- | --- |

B.

ker so se v zadnjih tednih razmere postopno vse bolj poslabševale, ljudje se zgrinjajo na ulice, da bi po nasilnem ukrepanju policijske enote Berkut za obvladovanje izgredov zoper demonstrante, zagovornike človekovih pravic in novinarje ubranili demokracijo in državljanske svoboščine;

| C. | ker ukrajinske oblasti kljub mednarodnemu pritisku še zmeraj izvajajo politiko zastrahovanja, zatiranja in mučenja protestnikov ter nasilja nad njimi, zaradi česar je ranjenih več kot 2 000 ljudi, mnogi so bili ugrabljeni, vsaj pet pa jih je bilo ubitih, |
| --- | --- |

C.

ker ukrajinske oblasti kljub mednarodnemu pritisku še zmeraj izvajajo politiko zastrahovanja, zatiranja in mučenja protestnikov ter nasilja nad njimi, zaradi česar je ranjenih več kot 2 000 ljudi, mnogi so bili ugrabljeni, vsaj pet pa jih je bilo ubitih,

| D. | ker je vladna večina 16. januarja 2014 sprejela vrsto zakonov proti protestom, ki so močno omejili svobodo izražanja in združevanja, to pa je povzročilo mednarodno ogorčenje in izbruh nasilnih spopadov v Kijevu, v katerih je prišlo do smrtnih žrtev; |
| --- | --- |

D.

ker je vladna večina 16. januarja 2014 sprejela vrsto zakonov proti protestom, ki so močno omejili svobodo izražanja in združevanja, to pa je povzročilo mednarodno ogorčenje in izbruh nasilnih spopadov v Kijevu, v katerih je prišlo do smrtnih žrtev;

| E. | ker se bo vsakršno nasilno zatiranje ali razglasitev izrednega stanja obravnavalo kot kaznivo dejanje in kršitev temeljnih pravic z daljnosežnimi mednarodnimi posledicami, |
| --- | --- |

E.

ker se bo vsakršno nasilno zatiranje ali razglasitev izrednega stanja obravnavalo kot kaznivo dejanje in kršitev temeljnih pravic z daljnosežnimi mednarodnimi posledicami,

| F. | ker se je delegacija ad hoc Evropskega parlamenta, ki je med 28. in 30. januarjem 2014 obiskala Kijev, srečala z oblastmi, gibanjem Evromajdan, politično opozicijo in cerkvenimi voditelji ter se temeljito in poglobljeno seznanila z razmerami v Ukrajini; |
| --- | --- |

F.

ker se je delegacija ad hoc Evropskega parlamenta, ki je med 28. in 30. januarjem 2014 obiskala Kijev, srečala z oblastmi, gibanjem Evromajdan, politično opozicijo in cerkvenimi voditelji ter se temeljito in poglobljeno seznanila z razmerami v Ukrajini;

| 1. | pozdravlja demokratični duh in vzdržljivost Ukrajincev po dveh mesecih pogumnih protestov, na katerih so se soočili z nasilnim odzivom oblasti, in izraža polno solidarnost in podporo njihovim prizadevanjem za svobodno, demokratično in neodvisno Ukrajino in njeno evropsko razsežnost; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja demokratični duh in vzdržljivost Ukrajincev po dveh mesecih pogumnih protestov, na katerih so se soočili z nasilnim odzivom oblasti, in izraža polno solidarnost in podporo njihovim prizadevanjem za svobodno, demokratično in neodvisno Ukrajino in njeno evropsko razsežnost;

| 2. | je zelo zaskrbljen zaradi hude politične krize v Ukrajini in nasilnih spopadov v Kijevu in drugih ukrajinskih mestih; odločno poziva k politični rešitvi krize in vztraja, da je potrebna odkrita demokratična razprava o načinih in sredstvih za odpravo konfrontacije in razdeljenosti v državi; |
| --- | --- |

2.

je zelo zaskrbljen zaradi hude politične krize v Ukrajini in nasilnih spopadov v Kijevu in drugih ukrajinskih mestih; odločno poziva k politični rešitvi krize in vztraja, da je potrebna odkrita demokratična razprava o načinih in sredstvih za odpravo konfrontacije in razdeljenosti v državi;

| 3. | odločno obsoja stopnjevanje nasilja nad miroljubnimi državljani, novinarji, študenti, aktivisti civilne družbe, opozicijskimi politiki in duhovščino ter izraža iskreno sožalje družinam žrtev nasilja v Ukrajini; poziva ukrajinske oblasti, naj v celoti spoštujejo državljanske pravice in temeljne svoboščine ljudi in nemudoma sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bi omogočili preiskavo in kaznovanje povzročiteljev nasilja nad miroljubnimi protestniki in odpravili sedanje stanje, ko odgovorni za nasilje ostanejo nekaznovani; |
| --- | --- |

3.

odločno obsoja stopnjevanje nasilja nad miroljubnimi državljani, novinarji, študenti, aktivisti civilne družbe, opozicijskimi politiki in duhovščino ter izraža iskreno sožalje družinam žrtev nasilja v Ukrajini; poziva ukrajinske oblasti, naj v celoti spoštujejo državljanske pravice in temeljne svoboščine ljudi in nemudoma sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bi omogočili preiskavo in kaznovanje povzročiteljev nasilja nad miroljubnimi protestniki in odpravili sedanje stanje, ko odgovorni za nasilje ostanejo nekaznovani;

| 4. | poziva tudi majdanske protestnike, naj ne uporabljajo sile in naj mirno vztrajajo pri svojih legitimnih zahtevah, opozicijske voditelje pa poziva, naj se še naprej izogibajo nasilju brez povoda in skrbijo, da bodo protesti ostali mirni; |
| --- | --- |

4.

poziva tudi majdanske protestnike, naj ne uporabljajo sile in naj mirno vztrajajo pri svojih legitimnih zahtevah, opozicijske voditelje pa poziva, naj se še naprej izogibajo nasilju brez povoda in skrbijo, da bodo protesti ostali mirni;

| 5. | je zaskrbljen nad pretirano uporabo sile varnostnih sil in tituškov ter nad nasilnimi dejanji ultranacionalistov; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen nad pretirano uporabo sile varnostnih sil in tituškov ter nad nasilnimi dejanji ultranacionalistov;

| 6. | zlasti zahteva, da predsednik Janukovič odpokliče policijsko enoto Berkut za obvladovanje izgredov in druge varnostne sile in tako prekine sramotno prakso ugrabitev, nadlegovanja, mučenja, pretepanja in poniževanja podpornikov gibanja Evromajdan, samovoljnih aretacij in predolgega čakanja pripornikov na sojenje; je zlasti zaskrbljen zaradi poročil o mučenju in poudarja mednarodne zaveze Ukrajine v zvezi s tem; poudarja najnovejši primer ugrabljenega Dmitra Bulatova, voditelja avtomajdana, ki je žrtev mučenja; |
| --- | --- |

6.

zlasti zahteva, da predsednik Janukovič odpokliče policijsko enoto Berkut za obvladovanje izgredov in druge varnostne sile in tako prekine sramotno prakso ugrabitev, nadlegovanja, mučenja, pretepanja in poniževanja podpornikov gibanja Evromajdan, samovoljnih aretacij in predolgega čakanja pripornikov na sojenje; je zlasti zaskrbljen zaradi poročil o mučenju in poudarja mednarodne zaveze Ukrajine v zvezi s tem; poudarja najnovejši primer ugrabljenega Dmitra Bulatova, voditelja avtomajdana, ki je žrtev mučenja;

| 7. | poziva ukrajinskega predsednika Viktorja Janukoviča, naj preneha to prakso, in zahteva takojšnjo brezpogojno izpustitev in politično rehabilitacijo vseh protestnikov in političnih zapornikov, ki jim je bila prostost odvzeta neupravičeno, tudi Julije Timošenko; poziva k ustanovitvi preiskovalnega odbora pod pokroviteljstvom priznanega mednarodnega telesa, npr. Sveta Evrope, ki bo preiskal vse kršitve človekovih pravic od začetka demonstracij; |
| --- | --- |

7.

poziva ukrajinskega predsednika Viktorja Janukoviča, naj preneha to prakso, in zahteva takojšnjo brezpogojno izpustitev in politično rehabilitacijo vseh protestnikov in političnih zapornikov, ki jim je bila prostost odvzeta neupravičeno, tudi Julije Timošenko; poziva k ustanovitvi preiskovalnega odbora pod pokroviteljstvom priznanega mednarodnega telesa, npr. Sveta Evrope, ki bo preiskal vse kršitve človekovih pravic od začetka demonstracij;

| 8. | opominja na pripravljenost EU, da podpiše pridružitveni sporazum/poglobljen in celovit prostotrgovinski sporazum z Ukrajino takoj, ko bo politična kriza odpravljena in bodo izpolnjene zahteve, ki jih je 10. decembra 2012 določil Svet za zunanje zadeve, Parlament pa podprl v svoji resoluciji z dne 13. decembra 2012, |
| --- | --- |

8.

opominja na pripravljenost EU, da podpiše pridružitveni sporazum/poglobljen in celovit prostotrgovinski sporazum z Ukrajino takoj, ko bo politična kriza odpravljena in bodo izpolnjene zahteve, ki jih je 10. decembra 2012 določil Svet za zunanje zadeve, Parlament pa podprl v svoji resoluciji z dne 13. decembra 2012,

| 9. | kot pozitiven ukrep pri reševanju politične krize pozdravlja odločitev ukrajinskega parlamenta o razveljavitvi zakonov proti protestom, ki jo je s podpisom že potrdil tudi predsednik Janukovič; vendar obžaluje, da je bil zakon o pomilostitvi, po katerem so žrtve postale talci, 29. januarja 2014 potrjen brez soglasja opozicije; meni, da bi brezpogojna izpustitev protestnikov zelo olajšala pogovore in pomirila družbo; |
| --- | --- |

9.

kot pozitiven ukrep pri reševanju politične krize pozdravlja odločitev ukrajinskega parlamenta o razveljavitvi zakonov proti protestom, ki jo je s podpisom že potrdil tudi predsednik Janukovič; vendar obžaluje, da je bil zakon o pomilostitvi, po katerem so žrtve postale talci, 29. januarja 2014 potrjen brez soglasja opozicije; meni, da bi brezpogojna izpustitev protestnikov zelo olajšala pogovore in pomirila družbo;

| 10. | poziva predsednika in vlado, naj resno začneta dialog, ki bo vključeval opozicijo, civilno družbo in majdanske protestnike, da bi se napet in polariziran položaj umiril in bi poiskali miroljuben izhod iz sedanje politične in družbene krize v Ukrajini; |
| --- | --- |

10.

poziva predsednika in vlado, naj resno začneta dialog, ki bo vključeval opozicijo, civilno družbo in majdanske protestnike, da bi se napet in polariziran položaj umiril in bi poiskali miroljuben izhod iz sedanje politične in družbene krize v Ukrajini;

| 11. | opozarja predsednika Janukoviča na njegovo odgovornost do Ukrajincev in mednarodne skupnosti glede tega, da se vzdrži uporabe represivnih metod, uredi sedanjo politično krizo in spoštuje pravico do miroljubnih protestov; |
| --- | --- |

11.

opozarja predsednika Janukoviča na njegovo odgovornost do Ukrajincev in mednarodne skupnosti glede tega, da se vzdrži uporabe represivnih metod, uredi sedanjo politično krizo in spoštuje pravico do miroljubnih protestov;

| 12. | poziva k neprekinjenim prizadevanjem EU za aktivno posredovanje in spodbujanje procesa, s katerim bi umirili razmere, vzpostavili bolj konstruktiven politični dialog v državi in poiskali rešitve za krizo ter odpravili sedanje popolno nezaupanje; poudarja, da bi moral biti ta dialog pregleden, vanj pa bi bilo treba polno vključiti Evromajdan in civilno družbo; |
| --- | --- |

12.

poziva k neprekinjenim prizadevanjem EU za aktivno posredovanje in spodbujanje procesa, s katerim bi umirili razmere, vzpostavili bolj konstruktiven politični dialog v državi in poiskali rešitve za krizo ter odpravili sedanje popolno nezaupanje; poudarja, da bi moral biti ta dialog pregleden, vanj pa bi bilo treba polno vključiti Evromajdan in civilno družbo;

| 13. | glede na številne prošnje ukrajinskih državljanov, aktivistov in politikov meni, da bi lahko z dejavno navzočnostjo poslancev Evropskega parlamenta v Kijevu preprečili nadaljnje stopnjevanje krize, in v zvezi s tem poziva, naj se v Ukrajino napoti stalna parlamentarna misija, ki bi prispevala k zmanjševanju napetosti in bi spodbujala dialog med različnimi stranmi; naroči konferenci predsednikov, naj to misijo vzpostavi kar najhitreje; |
| --- | --- |

13.

glede na številne prošnje ukrajinskih državljanov, aktivistov in politikov meni, da bi lahko z dejavno navzočnostjo poslancev Evropskega parlamenta v Kijevu preprečili nadaljnje stopnjevanje krize, in v zvezi s tem poziva, naj se v Ukrajino napoti stalna parlamentarna misija, ki bi prispevala k zmanjševanju napetosti in bi spodbujala dialog med različnimi stranmi; naroči konferenci predsednikov, naj to misijo vzpostavi kar najhitreje;

| 14. | poziva institucije EU in države članice, naj nemudoma sprejmejo ukrepe, vključno z večjim diplomatskim pritiskom in pripravo posebnih ukrepov in sankcij za potovanja, zamrznitev premoženja in lastnine vseh tistih ukrajinskih uradnikov, zakonodajalcev in njihovih poslovnih sponzorjev, ki so odgovorni za zatiranje protestnikov in smrtne žrtve med njimi, ter naj si še bolj prizadevajo preprečiti, da bi ukrajinske gospodarske družbe in podjetniki v evropskih bankah prali denar in se izmikali plačilu davka; |
| --- | --- |

14.

poziva institucije EU in države članice, naj nemudoma sprejmejo ukrepe, vključno z večjim diplomatskim pritiskom in pripravo posebnih ukrepov in sankcij za potovanja, zamrznitev premoženja in lastnine vseh tistih ukrajinskih uradnikov, zakonodajalcev in njihovih poslovnih sponzorjev, ki so odgovorni za zatiranje protestnikov in smrtne žrtve med njimi, ter naj si še bolj prizadevajo preprečiti, da bi ukrajinske gospodarske družbe in podjetniki v evropskih bankah prali denar in se izmikali plačilu davka;

| 15. | poziva Evropsko unijo, ZDA, MDS, Svetovno banko, EBRD in EIB, naj še naprej pripravljajo dolgoročni sveženj konkretne finančne podpore, da bi Ukrajini pomagali pri vse slabših finančnih razmerah in njeni vladi zagotovili finančno podporo za potrebne temeljite in celovite reforme ukrajinskega gospodarstva; |
| --- | --- |

15.

poziva Evropsko unijo, ZDA, MDS, Svetovno banko, EBRD in EIB, naj še naprej pripravljajo dolgoročni sveženj konkretne finančne podpore, da bi Ukrajini pomagali pri vse slabših finančnih razmerah in njeni vladi zagotovili finančno podporo za potrebne temeljite in celovite reforme ukrajinskega gospodarstva;

| 16. | pozdravlja in podpira prizadevanja Evropske unije in ZDA, da bi se za Ukrajino pripravil zajeten sveženj podpore, ki bi ga ponudili verodostojni prehodni vladi in prispevali k reševanju težkih razmer, ki vladajo na področju plačil; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja in podpira prizadevanja Evropske unije in ZDA, da bi se za Ukrajino pripravil zajeten sveženj podpore, ki bi ga ponudili verodostojni prehodni vladi in prispevali k reševanju težkih razmer, ki vladajo na področju plačil;

| 17. | meni, da je eden pomembnih ukrepov za rešitev krize v Ukrajini vrnitev k ustavi iz leta 2004, ki jo je ustavno sodišče leta 2010 nezakonito razveljavilo, pri čemer je obšlo ukrajinski parlament, skupaj z oblikovanjem prehodne vlade in predčasnimi volitvami; |
| --- | --- |

17.

meni, da je eden pomembnih ukrepov za rešitev krize v Ukrajini vrnitev k ustavi iz leta 2004, ki jo je ustavno sodišče leta 2010 nezakonito razveljavilo, pri čemer je obšlo ukrajinski parlament, skupaj z oblikovanjem prehodne vlade in predčasnimi volitvami;

| 18. | poziva institucije EU in države članice, naj se široko odprejo za ukrajinsko družbo, zlasti s hitrim sporazumom o brezplačnem vizumskem režimu, v končni fazi pa z odpravo vizumske obveznosti; meni, da bi bilo treba takoj drastično znižati vizumske takse za mlade Ukrajince, okrepiti sodelovanje na področju raziskovanja, razširiti izmenjave mladih in zagotoviti več štipendij; |
| --- | --- |

18.

poziva institucije EU in države članice, naj se široko odprejo za ukrajinsko družbo, zlasti s hitrim sporazumom o brezplačnem vizumskem režimu, v končni fazi pa z odpravo vizumske obveznosti; meni, da bi bilo treba takoj drastično znižati vizumske takse za mlade Ukrajince, okrepiti sodelovanje na področju raziskovanja, razširiti izmenjave mladih in zagotoviti več štipendij;

| 19. | meni, da so potrebna dodatna prizadevanja, da bi Ukrajino prek energetske skupnosti v celoti vključili v notranji energijski trg EU; poudarja, da mora ukrajinski narod sam, brez tujega vmešavanja odločati o geopolitični usmeritvi države in o tem, katere mednarodne sporazume naj država sprejme in katerim skupnostim naj se pridruži; |
| --- | --- |

19.

meni, da so potrebna dodatna prizadevanja, da bi Ukrajino prek energetske skupnosti v celoti vključili v notranji energijski trg EU; poudarja, da mora ukrajinski narod sam, brez tujega vmešavanja odločati o geopolitični usmeritvi države in o tem, katere mednarodne sporazume naj država sprejme in katerim skupnostim naj se pridruži;

| 20. | poziva Rusijo, naj sprejme konstruktivno držo ter preneha maščevalne ukrepe in nepotrebni pritisk, s katerimi skuša spodkopati suvereno pravico svojih sosed do svobodnega odločanja o njihovi prihodnosti; poziva EU in njene države članice, naj do Rusije nastopijo enotno in podprejo države vzhodnega partnerstva pri njihovih evropskih težnjah ter pri svobodni izbiri za tesnejše odnose z EU; poudarja, da pomeni uporaba politične, gospodarske ali druge prisile kršitev Helsinške sklepne listine in memoranduma iz Budimpešte iz leta 1994 glede varnosti Ukrajine; poudarja, da sta obe, EU in Rusija, odgovorni za dejaven prispevek k miru in blaginji v skupni soseščini, kar koristi eni in drugi; ponovno izraža prepričanje, da je sodelovanje edini način za dosego cilja; |
| --- | --- |

20.

poziva Rusijo, naj sprejme konstruktivno držo ter preneha maščevalne ukrepe in nepotrebni pritisk, s katerimi skuša spodkopati suvereno pravico svojih sosed do svobodnega odločanja o njihovi prihodnosti; poziva EU in njene države članice, naj do Rusije nastopijo enotno in podprejo države vzhodnega partnerstva pri njihovih evropskih težnjah ter pri svobodni izbiri za tesnejše odnose z EU; poudarja, da pomeni uporaba politične, gospodarske ali druge prisile kršitev Helsinške sklepne listine in memoranduma iz Budimpešte iz leta 1994 glede varnosti Ukrajine; poudarja, da sta obe, EU in Rusija, odgovorni za dejaven prispevek k miru in blaginji v skupni soseščini, kar koristi eni in drugi; ponovno izraža prepričanje, da je sodelovanje edini način za dosego cilja;

| 21. | podpira nadaljnje sodelovanje civilne družbe v nacionalnih procesih reform; spodbuja okrepljeno medparlamentarno sodelovanje s parlamentarno skupščino Euronest; pozdravlja sodelovanje konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo; |
| --- | --- |

21.

podpira nadaljnje sodelovanje civilne družbe v nacionalnih procesih reform; spodbuja okrepljeno medparlamentarno sodelovanje s parlamentarno skupščino Euronest; pozdravlja sodelovanje konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, državam članicam, predsedniku Ukrajine, ukrajinski vladi, ukrajinskemu parlamentu, parlamentarni skupščini Euronest ter parlamentarnima skupščinama Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, državam članicam, predsedniku Ukrajine, ukrajinski vladi, ukrajinskemu parlamentu, parlamentarni skupščini Euronest ter parlamentarnima skupščinama Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0595.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0446.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0383.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/108 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/108

---

P7_TA(2014)0099

Razmere v Siriji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah v Siriji (2014/2531(RSP))

(2017/C 093/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanjo politiko o Siriji, še zlasti tistih z dne 20. januarja 2014, ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanjo politiko o Siriji, še zlasti tistih z dne 20. januarja 2014, ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Siriji,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton o Siriji, zlasti njenih pripomb na drugi ženevski konferenci o Siriji z dne 22. januarja 2014, ter njene izjave o odločitvi generalne skupščine koalicije sirijske opozicije, da se bo udeležila druge ženevske konference, z dne 18. januarja 2014; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton o Siriji, zlasti njenih pripomb na drugi ženevski konferenci o Siriji z dne 22. januarja 2014, ter njene izjave o odločitvi generalne skupščine koalicije sirijske opozicije, da se bo udeležila druge ženevske konference, z dne 18. januarja 2014;

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 2118 z dne 27. septembra 2013 o uničenju sirskega kemičnega orožja; ob upoštevanju končnega poročila misije Združenih narodov za preiskavo obtožb o uporabi kemičnega orožja v Sirski arabski republiki, ki je bilo objavljeno 12. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 2118 z dne 27. septembra 2013 o uničenju sirskega kemičnega orožja; ob upoštevanju končnega poročila misije Združenih narodov za preiskavo obtožb o uporabi kemičnega orožja v Sirski arabski republiki, ki je bilo objavljeno 12. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju izjav komisarke za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje Kristaline Georgieve o Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav komisarke za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje Kristaline Georgieve o Siriji,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 24. septembra 2013 o nadaljnjem resnem slabšanju razmer na področju človekovih pravic in humanitarnih razmer v Sirski arabski republiki; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 24. septembra 2013 o nadaljnjem resnem slabšanju razmer na področju človekovih pravic in humanitarnih razmer v Sirski arabski republiki;

| — | ob upoštevanju 6. poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije ZN o Sirski arabski republiki z dne 11. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 6. poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije ZN o Sirski arabski republiki z dne 11. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju končnega sporočila akcijske skupine za Sirijo (v nadaljnjem besedilu ženevsko sporočilo) z dne 30. junija 2012, ob upoštevanju druge ženevske konference o Siriji, ki se je začela 22. januarja 2014, ter uvodnih in sklepnih ugotovitev generalnega sekretarja Združenih narodov na njej, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega sporočila akcijske skupine za Sirijo (v nadaljnjem besedilu ženevsko sporočilo) z dne 30. junija 2012, ob upoštevanju druge ženevske konference o Siriji, ki se je začela 22. januarja 2014, ter uvodnih in sklepnih ugotovitev generalnega sekretarja Združenih narodov na njej,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju mednarodnih obveznosti Sirije, med drugim mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, konvencije o otrokovih pravicah in njenega izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih ter konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih obveznosti Sirije, med drugim mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, konvencije o otrokovih pravicah in njenega izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih ter konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida,

| — | ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker nasilje v Siriji še narašča in se število smrtnih žrtev stalno povečuje; ker je bilo v Siriji po navedbah Združenih narodov od začetka nasilnega zatiranja mirnih protestnikov ubitih več kot 130 000 oseb, večinoma civilistov; ker Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) navaja, da v Siriji po ocenah 9 milijonov ljudi potrebuje humanitarno pomoč, med njimi je več kot 6,5 milijonov notranje razseljenih oseb, sirskih beguncev pa je več kot 2,3 milijona, predvsem v Turčiji, Jordaniji, Libanonu, Egiptu in Iraku; |
| --- | --- |

A.

ker nasilje v Siriji še narašča in se število smrtnih žrtev stalno povečuje; ker je bilo v Siriji po navedbah Združenih narodov od začetka nasilnega zatiranja mirnih protestnikov ubitih več kot 130 000 oseb, večinoma civilistov; ker Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) navaja, da v Siriji po ocenah 9 milijonov ljudi potrebuje humanitarno pomoč, med njimi je več kot 6,5 milijonov notranje razseljenih oseb, sirskih beguncev pa je več kot 2,3 milijona, predvsem v Turčiji, Jordaniji, Libanonu, Egiptu in Iraku;

| B. | ker se dramatične razmere na področju človekovih pravic ter humanitarne in varnostne razmere še naprej slabšajo; ker Asadov režim in skrajne skupine, ki ga podpirajo, v velikem obsegu kršijo človekove pravice, kar vključuje poboje in druge nezakonite uboje, samovoljna pridržanja, ugrabitve talcev, nasilna izginotja, usmrtitve zapornikov, sistematično mučenje in slabo ravnanje, spolno nasilje in kršitve pravic otrok; ker je sirski režim v skladu s politiko skupinskega kaznovanja civilistov uničil celotne soseske; ker je obsežno uničenje mestnih območij povzročilo brezupne razmere in pogost izgon civilnega prebivalstva; |
| --- | --- |

B.

ker se dramatične razmere na področju človekovih pravic ter humanitarne in varnostne razmere še naprej slabšajo; ker Asadov režim in skrajne skupine, ki ga podpirajo, v velikem obsegu kršijo človekove pravice, kar vključuje poboje in druge nezakonite uboje, samovoljna pridržanja, ugrabitve talcev, nasilna izginotja, usmrtitve zapornikov, sistematično mučenje in slabo ravnanje, spolno nasilje in kršitve pravic otrok; ker je sirski režim v skladu s politiko skupinskega kaznovanja civilistov uničil celotne soseske; ker je obsežno uničenje mestnih območij povzročilo brezupne razmere in pogost izgon civilnega prebivalstva;

| C. | ker obstajajo dokazi, da so sile, ki nasprotujejo Asadovemu režimu, izvajale samovoljne izvensodne usmrtitve in zakrivile druge oblike kršitev človekovih pravic; ker se proti Asadovemu režimu bori do 2 000 različnih frakcij, med katerimi so številni elementi organiziranega kriminala; ker je vse večja prisotnost in infiltracija militantnih skupin, povezanih z Al Kajdo, kot sta ISIL in Džabhat al Nusra, številni njihovi pripadniki pa prihajajo iz tujine in EU, z radikalnim islamističnim programom; ker radikalizacija pomeni veliko nevarnost za regijo; |
| --- | --- |

C.

ker obstajajo dokazi, da so sile, ki nasprotujejo Asadovemu režimu, izvajale samovoljne izvensodne usmrtitve in zakrivile druge oblike kršitev človekovih pravic; ker se proti Asadovemu režimu bori do 2 000 različnih frakcij, med katerimi so številni elementi organiziranega kriminala; ker je vse večja prisotnost in infiltracija militantnih skupin, povezanih z Al Kajdo, kot sta ISIL in Džabhat al Nusra, številni njihovi pripadniki pa prihajajo iz tujine in EU, z radikalnim islamističnim programom; ker radikalizacija pomeni veliko nevarnost za regijo;

| D. | ker vse večje vpletanje tujih akterjev, njihova dobava orožja in politična podpora ter vztrajna neenotnost mednarodne skupnosti, tudi v UNSC, spreminjajo konflikt v nadomestno vojno; |
| --- | --- |

D.

ker vse večje vpletanje tujih akterjev, njihova dobava orožja in politična podpora ter vztrajna neenotnost mednarodne skupnosti, tudi v UNSC, spreminjajo konflikt v nadomestno vojno;

| E. | ker je fotograf, ki je prebegnil iz sirske vojaške policije, predal 55 000 digitalnih fotografij okoli 11 000 žrtev sirskega narodnega gibanja, ki dajo slutiti močno razširjene in sistemske kršitve mednarodnega humanitarnega prava s strani režima; ker je ekipa mednarodnih pravnih strokovnjakov na visoki ravni pregledala posnetke in ugotovila, da „na podlagi pregledanega materiala obstajajo jasni dokazi, ki bi lahko zdržali presojo dejstev sodišča, da so agenti sirske vlade sistemsko mučili in morili zaprte osebe“ ter da bi se takšni dokazi lahko uporabili pri dokazovanju zločinov proti človečnosti in vojnih zločinov; |
| --- | --- |

E.

ker je fotograf, ki je prebegnil iz sirske vojaške policije, predal 55 000 digitalnih fotografij okoli 11 000 žrtev sirskega narodnega gibanja, ki dajo slutiti močno razširjene in sistemske kršitve mednarodnega humanitarnega prava s strani režima; ker je ekipa mednarodnih pravnih strokovnjakov na visoki ravni pregledala posnetke in ugotovila, da „na podlagi pregledanega materiala obstajajo jasni dokazi, ki bi lahko zdržali presojo dejstev sodišča, da so agenti sirske vlade sistemsko mučili in morili zaprte osebe“ ter da bi se takšni dokazi lahko uporabili pri dokazovanju zločinov proti človečnosti in vojnih zločinov;

| F. | ker je nasilna kriza v Siriji povzročila humanitarno katastrofo brez primere v nedavni zgodovini, ki ji še ni videti konca; ker več kot polovico prizadetih predstavljajo otroci, ki trpijo zaradi lakote, podhranjenosti in bolezni; ker je pomanjkljiv dostop do hrane, vode, osnovnega zdravstvenega varstva, higiene, zavetišč in izobraževanja kritična razsežnost te humanitarne katastrofe; ker dobavo humanitarne pomoči ovirajo pomanjkanje varnosti, prepoved dostopa s strani sirskih oblasti in infrastrukturne ovire; |
| --- | --- |

F.

ker je nasilna kriza v Siriji povzročila humanitarno katastrofo brez primere v nedavni zgodovini, ki ji še ni videti konca; ker več kot polovico prizadetih predstavljajo otroci, ki trpijo zaradi lakote, podhranjenosti in bolezni; ker je pomanjkljiv dostop do hrane, vode, osnovnega zdravstvenega varstva, higiene, zavetišč in izobraževanja kritična razsežnost te humanitarne katastrofe; ker dobavo humanitarne pomoči ovirajo pomanjkanje varnosti, prepoved dostopa s strani sirskih oblasti in infrastrukturne ovire;

| G. | ker predstavlja 560 000 palestinskih beguncev v Siriji še posebej ranljivo skupino, ki je prizadeta zaradi konflikta; ker se 250 000 Sircev nahaja na obleganih in težko dostopnih območjih, med njimi tudi 18 000 Palestincev v begunskem taborišču Jarmuk na obrobju Damaska, ki množično trpi, po poročanjih pa je že 57 ljudi umrlo od lakote; ker je bilo po zaključku pogajanj prebivalcem begunskega kampa Jarmuk v Damasku dostavljene nekaj pomoči, potrebno pa je veliko več; |
| --- | --- |

G.

ker predstavlja 560 000 palestinskih beguncev v Siriji še posebej ranljivo skupino, ki je prizadeta zaradi konflikta; ker se 250 000 Sircev nahaja na obleganih in težko dostopnih območjih, med njimi tudi 18 000 Palestincev v begunskem taborišču Jarmuk na obrobju Damaska, ki množično trpi, po poročanjih pa je že 57 ljudi umrlo od lakote; ker je bilo po zaključku pogajanj prebivalcem begunskega kampa Jarmuk v Damasku dostavljene nekaj pomoči, potrebno pa je veliko več;

| H. | ker so zaradi stalnega nasilja dramatično destabilizirane tudi sosednje države, zlasti zaradi množičnega pritoka beguncev; ker se te države že spopadajo z velikimi notranjimi izzivi, zlasti sta ranljiva Libanon in Jordanija; ker prehod v nasilen konflikt v Libanonu predvidoma ne bi povzročil le humanitarne krize, ampak bi lahko pomenil nevarnost tudi za uničenje regije; |
| --- | --- |

H.

ker so zaradi stalnega nasilja dramatično destabilizirane tudi sosednje države, zlasti zaradi množičnega pritoka beguncev; ker se te države že spopadajo z velikimi notranjimi izzivi, zlasti sta ranljiva Libanon in Jordanija; ker prehod v nasilen konflikt v Libanonu predvidoma ne bi povzročil le humanitarne krize, ampak bi lahko pomenil nevarnost tudi za uničenje regije;

| I. | ker je generalni sekretar Združenih narodov 22. januarja 2014 otvoril drugo ženevsko konferenco o Siriji, njen cilj pa je bil doseči politično rešitev konflikta na podlagi celovitega sporazuma med sirsko vlado in opozicijo za polno izvajanje ženevskega sporočila, v katerem se poziva k vzpostavitvi prehodne vlade za čas do volitev; ker je konstruktivno sodelovanje vseh zadevnih akterjev v mirovnem procesu bistveno, da bi dosegli trajno politično rešitev; ker se je 18. januarja 2014 generalna skupščina Sirske koalicije revolucionarnih in opozicijskih sil odločila, da bo sprejela povabilo na sodelovanju v procesu, vendar več uporniških skupin ni bilo zastopanih; ker je Iran bil povabljen na konferenco v Švici, nato pa je bilo njegovo povabilo preklicano; ker so bila pogajanja prekinjena 31. januarja 2014, začetek naslednjega kroga pa je načrtovan za 10. februarja 2014; ker se v času drugih ženevskih pogajanj spopadi nadaljujejo; |
| --- | --- |

I.

ker je generalni sekretar Združenih narodov 22. januarja 2014 otvoril drugo ženevsko konferenco o Siriji, njen cilj pa je bil doseči politično rešitev konflikta na podlagi celovitega sporazuma med sirsko vlado in opozicijo za polno izvajanje ženevskega sporočila, v katerem se poziva k vzpostavitvi prehodne vlade za čas do volitev; ker je konstruktivno sodelovanje vseh zadevnih akterjev v mirovnem procesu bistveno, da bi dosegli trajno politično rešitev; ker se je 18. januarja 2014 generalna skupščina Sirske koalicije revolucionarnih in opozicijskih sil odločila, da bo sprejela povabilo na sodelovanju v procesu, vendar več uporniških skupin ni bilo zastopanih; ker je Iran bil povabljen na konferenco v Švici, nato pa je bilo njegovo povabilo preklicano; ker so bila pogajanja prekinjena 31. januarja 2014, začetek naslednjega kroga pa je načrtovan za 10. februarja 2014; ker se v času drugih ženevskih pogajanj spopadi nadaljujejo;

| J. | ker je 15. januarja 2014 v Kuvajtu potekala druga mednarodna donatorska konferenca za Sirijo, na kateri je bilo zbranih 2,4 milijona dolarjev v obliki zavez, vendar je ta znesek, ki po ocenah različnih organov ZN znaša 6,5 USD, glede na ogromne humanitarne potrebe še vedno premajhen; ker je financiranje EU za humanitarno pomoč Siriji in sosednjim državam doseglo 1,1 milijarde EUR; |
| --- | --- |

J.

ker je 15. januarja 2014 v Kuvajtu potekala druga mednarodna donatorska konferenca za Sirijo, na kateri je bilo zbranih 2,4 milijona dolarjev v obliki zavez, vendar je ta znesek, ki po ocenah različnih organov ZN znaša 6,5 USD, glede na ogromne humanitarne potrebe še vedno premajhen; ker je financiranje EU za humanitarno pomoč Siriji in sosednjim državam doseglo 1,1 milijarde EUR;

| K. | ker so številni mirni aktivisti civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic, intelektualci, verski voditelji, vključno z dvema ugrabljenima škofoma, Joana Ibrahima in Bulosa Džazigija, novinarji in zdravstveni delavci žrtve nadlegovanja, aretacij, mučenja ali izginotij s strani sirskega režima in vse pogosteje tudi več uporniških skupin; ker so decembra 2013 v Damasku prejemnico nagrade Saharova za leto 2011 Razan Zejtuneh ugrabili skupaj z možem in drugimi zagovorniki človekovih pravic, njihova usoda pa ostaja neznana; |
| --- | --- |

K.

ker so številni mirni aktivisti civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic, intelektualci, verski voditelji, vključno z dvema ugrabljenima škofoma, Joana Ibrahima in Bulosa Džazigija, novinarji in zdravstveni delavci žrtve nadlegovanja, aretacij, mučenja ali izginotij s strani sirskega režima in vse pogosteje tudi več uporniških skupin; ker so decembra 2013 v Damasku prejemnico nagrade Saharova za leto 2011 Razan Zejtuneh ugrabili skupaj z možem in drugimi zagovorniki človekovih pravic, njihova usoda pa ostaja neznana;

| L. | ker je misija za preiskavo obtožb o uporabi kemičnega orožja v Sirski arabski republiki 12. decembra 2013 ugotovila, da je bilo leta 2013 kemično orožje uporabljeno proti vojakom in/ali civilistom, tudi otrokom; ker je bila 27. septembra 2013 soglasno sprejeta resolucija varnostnega sveta ZN 2118(2013), v kateri je med drugim odobreno hitro uničenje sirskega programa kemičnega orožja, ki naj bi bilo zaključeno do 30. junija 2014; ker je bilo samo 5 % vseh zalog poslanih iz države za uničenje; ker je konvencionalno orožje kljub temu daleč najpogostejši vzrok za smrt in poškodbe; ker je Asadov režim zadnje mesece v velikem obsegu izvajal bombne napade s sodi, napolnjenimi z razstrelivom, ki so zahtevali ogromno žrtev; |
| --- | --- |

L.

ker je misija za preiskavo obtožb o uporabi kemičnega orožja v Sirski arabski republiki 12. decembra 2013 ugotovila, da je bilo leta 2013 kemično orožje uporabljeno proti vojakom in/ali civilistom, tudi otrokom; ker je bila 27. septembra 2013 soglasno sprejeta resolucija varnostnega sveta ZN 2118(2013), v kateri je med drugim odobreno hitro uničenje sirskega programa kemičnega orožja, ki naj bi bilo zaključeno do 30. junija 2014; ker je bilo samo 5 % vseh zalog poslanih iz države za uničenje; ker je konvencionalno orožje kljub temu daleč najpogostejši vzrok za smrt in poškodbe; ker je Asadov režim zadnje mesece v velikem obsegu izvajal bombne napade s sodi, napolnjenimi z razstrelivom, ki so zahtevali ogromno žrtev;

| M. | ker število prošenj Sircev za azil v EU v zadnjem letu vztrajno raste in ker je sirska kriza prva preizkušnja za nedavno spremenjen skupni evropski azilni sistem; |
| --- | --- |

M.

ker število prošenj Sircev za azil v EU v zadnjem letu vztrajno raste in ker je sirska kriza prva preizkušnja za nedavno spremenjen skupni evropski azilni sistem;

| N. | ker je Parlament v resoluciji z dne 9. oktobra 2013 spodbudil države članice, naj nujne potrebe rešujejo z zagotovitvijo varnega vstopa v EU, da bi začasno sprejele begunce iz Sirije, ter s premestitvami poleg obstoječih nacionalnih kvot in z odobritvijo prihoda iz humanitarnih razlogov; |
| --- | --- |

N.

ker je Parlament v resoluciji z dne 9. oktobra 2013 spodbudil države članice, naj nujne potrebe rešujejo z zagotovitvijo varnega vstopa v EU, da bi začasno sprejele begunce iz Sirije, ter s premestitvami poleg obstoječih nacionalnih kvot in z odobritvijo prihoda iz humanitarnih razlogov;

| 1. | močno obsoja močno razširjene kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava Asadovega režima, vključno z vsemi nasilnimi dejanji, sistematičnim mučenjem in usmrtitvami zapornikov; obsoja vse kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava oboroženih skupin, ki nasprotujejo režimu; močno obsoja vse kršitve in zlorabe, uperjene zoper otroke in ženske, zlasti storjene spolne zlorabe in nasilje, tudi v imenu džihada (seksualni džihad); močno obsoja porast števila terorističnih napadov s številnimi žrtvami in materialno škodo, ki jih izvajajo ekstremistične organizacije in posamezniki, povezani z Al Kajdo; poziva k zaustavitvi vse sovražnosti v Siriji; ponovno poudarja, da morajo odgovorni za razširjene, sistematične in grobe kršitve človekovih pravic v Siriji zanje odgovarjati in da jim je treba soditi, ter podpira poziv EU vsem tujim borcem v Siriji, tudi Hezbolahu, naj se takoj umaknejo ter ukinejo vso zunanjo finančno pomoč in podporo; |
| --- | --- |

1.

močno obsoja močno razširjene kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava Asadovega režima, vključno z vsemi nasilnimi dejanji, sistematičnim mučenjem in usmrtitvami zapornikov; obsoja vse kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava oboroženih skupin, ki nasprotujejo režimu; močno obsoja vse kršitve in zlorabe, uperjene zoper otroke in ženske, zlasti storjene spolne zlorabe in nasilje, tudi v imenu džihada (seksualni džihad); močno obsoja porast števila terorističnih napadov s številnimi žrtvami in materialno škodo, ki jih izvajajo ekstremistične organizacije in posamezniki, povezani z Al Kajdo; poziva k zaustavitvi vse sovražnosti v Siriji; ponovno poudarja, da morajo odgovorni za razširjene, sistematične in grobe kršitve človekovih pravic v Siriji zanje odgovarjati in da jim je treba soditi, ter podpira poziv EU vsem tujim borcem v Siriji, tudi Hezbolahu, naj se takoj umaknejo ter ukinejo vso zunanjo finančno pomoč in podporo;

| 2. | izraža svoje sožalje družinam žrtev; pozdravlja pogum sirskega ljudstva in ponovno izraža solidarnost z njegovim bojem za svobodo, dostojanstvo in demokracijo; |
| --- | --- |

2.

izraža svoje sožalje družinam žrtev; pozdravlja pogum sirskega ljudstva in ponovno izraža solidarnost z njegovim bojem za svobodo, dostojanstvo in demokracijo;

| 3. | izraža zaskrbljenost zaradi vse večje vpletenosti ekstremističnih islamskih skupin in tujih borcev v konflikt v Siriji, porasta versko in etnično motiviranega nasilja v državi ter nadaljnje razdrobljenosti in notranjih nesporazumov opozicije; še naprej spodbuja Nacionalno koalicijo sirskih revolucionarnih in opozicijskih sil, naj navznoter in navzven oblikuje bolj enotno, vključujočo in organizirano opozicijsko fronto; |
| --- | --- |

3.

izraža zaskrbljenost zaradi vse večje vpletenosti ekstremističnih islamskih skupin in tujih borcev v konflikt v Siriji, porasta versko in etnično motiviranega nasilja v državi ter nadaljnje razdrobljenosti in notranjih nesporazumov opozicije; še naprej spodbuja Nacionalno koalicijo sirskih revolucionarnih in opozicijskih sil, naj navznoter in navzven oblikuje bolj enotno, vključujočo in organizirano opozicijsko fronto;

| 4. | ponovno izraža stališče, da bi morala politična rešitev ohranjati enotnost, ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Sirije; |
| --- | --- |

4.

ponovno izraža stališče, da bi morala politična rešitev ohranjati enotnost, ozemeljsko celovitost, suverenost in neodvisnost Sirije;

| 5. | v celoti podpira drugo ženevsko konferenco o Siriji, ki bi morala biti prvi korak v procesu, ki bo vodil v politično in demokratično rešitev konflikta, in poudarja temeljni pomen ohranitve procesa Ženeva II; pozdravlja prizadevanja posebnega odposlanca Združenih narodov Lakdarja Brahimija, ki je omogočil te prve neposredne pogovore med stranmi, udeleženimi v konfliktu; je prepričan, da je mogoče trajno rešitev sedanje krize v Siriji doseči zgolj s političnim procesom pod vodstvom Sirije in s podporo mednarodne skupnosti; poudarja, da je potrebna resnična politična tranzicija v državi in s tem upoštevanje želje prebivalcev po svobodi in demokraciji; ponovno poziva predsednika Asada, naj odstopi; |
| --- | --- |

5.

v celoti podpira drugo ženevsko konferenco o Siriji, ki bi morala biti prvi korak v procesu, ki bo vodil v politično in demokratično rešitev konflikta, in poudarja temeljni pomen ohranitve procesa Ženeva II; pozdravlja prizadevanja posebnega odposlanca Združenih narodov Lakdarja Brahimija, ki je omogočil te prve neposredne pogovore med stranmi, udeleženimi v konfliktu; je prepričan, da je mogoče trajno rešitev sedanje krize v Siriji doseči zgolj s političnim procesom pod vodstvom Sirije in s podporo mednarodne skupnosti; poudarja, da je potrebna resnična politična tranzicija v državi in s tem upoštevanje želje prebivalcev po svobodi in demokraciji; ponovno poziva predsednika Asada, naj odstopi;

| 6. | ugotavlja, da so v zvezi s tem ukrepi za krepitev zaupanja bistvenega pomena; zato poziva pogajajoče se delegacije, naj se dogovorijo za lokalna premirja in jih začnejo izvajati, prekinejo obleganje nekaterih mestnih območij, vključno s Homsom, izpustijo ali izmenjajo zapornike ter olajšajo dostop humanitarne pomoči do civilistov v stiski, kar bo služilo kot temelj za konkretna pogajanja na podlagi sporočila iz Ženeve; opaža, da v času prvih pogovorov ni bilo resnega napredka in velikih sprememb v stališčih obeh strani; ugotavlja tudi, da je pomembno v proces Ženeva II vključiti vse zadevne bistvene mednarodne akterje; meni, da bi dolgoročno zbližanje zahoda in Irana lahko ustvarilo razmere v regiji, ki bodo spodbudne za proces sprave v Siriji; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so v zvezi s tem ukrepi za krepitev zaupanja bistvenega pomena; zato poziva pogajajoče se delegacije, naj se dogovorijo za lokalna premirja in jih začnejo izvajati, prekinejo obleganje nekaterih mestnih območij, vključno s Homsom, izpustijo ali izmenjajo zapornike ter olajšajo dostop humanitarne pomoči do civilistov v stiski, kar bo služilo kot temelj za konkretna pogajanja na podlagi sporočila iz Ženeve; opaža, da v času prvih pogovorov ni bilo resnega napredka in velikih sprememb v stališčih obeh strani; ugotavlja tudi, da je pomembno v proces Ženeva II vključiti vse zadevne bistvene mednarodne akterje; meni, da bi dolgoročno zbližanje zahoda in Irana lahko ustvarilo razmere v regiji, ki bodo spodbudne za proces sprave v Siriji;

| 7. | pozdravlja napredek in mednarodno sodelovanje pri uničevanju sirskega kemičnega orožja ter poziva k polnemu izvajanju odločitve izvršnega sveta Organizacije za prepoved kemičnega orožja z dne 27. septembra 2013; je zaskrbljen zaradi poročil, da je bilo do konca januarja 2014 komaj 5 % sirskih zalog kemičnega orožja odstranjenih iz države in poslanih v uničenje, ter poziva sirske oblasti, naj spoštujejo časovni načrt, zapisan v resoluciji varnostnega sveta ZN št. 2118 (2013); zahteva, da se posebna pozornost nameni okoljski varnosti procesa uničenja in rokovanju s preostalimi odpadki; poudarja pa, da je daleč največji delež smrti in poškodb v nasilni krizi v Siriji povzročilo konvencionalno orožje; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja napredek in mednarodno sodelovanje pri uničevanju sirskega kemičnega orožja ter poziva k polnemu izvajanju odločitve izvršnega sveta Organizacije za prepoved kemičnega orožja z dne 27. septembra 2013; je zaskrbljen zaradi poročil, da je bilo do konca januarja 2014 komaj 5 % sirskih zalog kemičnega orožja odstranjenih iz države in poslanih v uničenje, ter poziva sirske oblasti, naj spoštujejo časovni načrt, zapisan v resoluciji varnostnega sveta ZN št. 2118 (2013); zahteva, da se posebna pozornost nameni okoljski varnosti procesa uničenja in rokovanju s preostalimi odpadki; poudarja pa, da je daleč največji delež smrti in poškodb v nasilni krizi v Siriji povzročilo konvencionalno orožje;

| 8. | poudarja, da mora zaradi neprimerljivega obsega krize prednostna naloga EU in mednarodne skupnosti biti lajšanje trpljenja milijonov Sircev, ki potrebujejo osnovne dobrine in storitve; poziva varnostni svet ZN, naj sprejme nujno humanitarno resolucijo o tej temi; poziva predvsem Rusijo in Kitajsko kot stalni članici varnostnega sveta ZN, naj izpolnita svojo dolžnost in omogočita sprejetje humanitarne resolucije; znova poziva EU in njene države članice, naj izpolnijo svoje humanitarne dolžnosti ter okrepijo podporo sirskim beguncem in učinkoviteje usklajujejo svoja prizadevanja na tem področju; obsoja stalno oviranje prizadevanj za razdeljevanje humanitarne pomoči in poziva vse strani, vpletene v konflikt, zlasti pa Asadov režim, naj na vse možne načine olajšajo zagotavljanje humanitarne pomoči, tudi čez meje in konfliktne linije, in naj zagotovijo varnost vsega medicinskega osebja in humanitarnih delavcev; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da mora zaradi neprimerljivega obsega krize prednostna naloga EU in mednarodne skupnosti biti lajšanje trpljenja milijonov Sircev, ki potrebujejo osnovne dobrine in storitve; poziva varnostni svet ZN, naj sprejme nujno humanitarno resolucijo o tej temi; poziva predvsem Rusijo in Kitajsko kot stalni članici varnostnega sveta ZN, naj izpolnita svojo dolžnost in omogočita sprejetje humanitarne resolucije; znova poziva EU in njene države članice, naj izpolnijo svoje humanitarne dolžnosti ter okrepijo podporo sirskim beguncem in učinkoviteje usklajujejo svoja prizadevanja na tem področju; obsoja stalno oviranje prizadevanj za razdeljevanje humanitarne pomoči in poziva vse strani, vpletene v konflikt, zlasti pa Asadov režim, naj na vse možne načine olajšajo zagotavljanje humanitarne pomoči, tudi čez meje in konfliktne linije, in naj zagotovijo varnost vsega medicinskega osebja in humanitarnih delavcev;

| 9. | želi spomniti, da je treba po mednarodnem humanitarnem pravu ranjenim in bolnim v čim večjem obsegu in čim prej zagotoviti zdravstveno oskrbo in nego, ki jo v svojem zdravstvenem stanju potrebujejo; poudarja, da so namerno stradanje civilnega prebivalstva in napadi na zdravstvene objekte po mednarodnem pravu prepovedani in bodo obravnavani kot vojni zločini; |
| --- | --- |

9.

želi spomniti, da je treba po mednarodnem humanitarnem pravu ranjenim in bolnim v čim večjem obsegu in čim prej zagotoviti zdravstveno oskrbo in nego, ki jo v svojem zdravstvenem stanju potrebujejo; poudarja, da so namerno stradanje civilnega prebivalstva in napadi na zdravstvene objekte po mednarodnem pravu prepovedani in bodo obravnavani kot vojni zločini;

| 10. | ponovno poziva k ureditvi zatočišč vzdolž turško-sirske meje, po možnosti pa tudi v Siriji, ter k temu, da mednarodna skupnost vzpostavi humanitarne koridorje; |
| --- | --- |

10.

ponovno poziva k ureditvi zatočišč vzdolž turško-sirske meje, po možnosti pa tudi v Siriji, ter k temu, da mednarodna skupnost vzpostavi humanitarne koridorje;

| 11. | poziva k takojšnji, brezpogojni in varni izpustitvi vseh političnih zapornikov, zdravstvenih in humanitarnih delavcev, novinarjev, verskih voditeljev in aktivistov za človekove pravice, tudi Razan Zajtuneh, dobitnice nagrade Saharova za leto 2011, in k usklajenim ukrepom EU, s katerimi bi zagotovili njeno izpustitev; poziva vse strani, naj zagotovijo njihovo varnost; poziva sirsko vlado, naj mednarodnim preiskovalnim organizacijam, tudi preiskovalni komisiji ZN za Sirijo, zagotovi takojšen in neoviran dostop do vseh objektov za pridržanje; |
| --- | --- |

11.

poziva k takojšnji, brezpogojni in varni izpustitvi vseh političnih zapornikov, zdravstvenih in humanitarnih delavcev, novinarjev, verskih voditeljev in aktivistov za človekove pravice, tudi Razan Zajtuneh, dobitnice nagrade Saharova za leto 2011, in k usklajenim ukrepom EU, s katerimi bi zagotovili njeno izpustitev; poziva vse strani, naj zagotovijo njihovo varnost; poziva sirsko vlado, naj mednarodnim preiskovalnim organizacijam, tudi preiskovalni komisiji ZN za Sirijo, zagotovi takojšen in neoviran dostop do vseh objektov za pridržanje;

| 12. | obsoja ustrahovanja mirnih aktivistov in novinarjev in napade nanje; obžaluje izvajanje cenzure na spletu in omejitve dostopa do spletnih dnevnikov in socialnih omrežij; želi spomniti, da so varstvo svobode izražanja, zaščita novinarjev in svobodnega in neodvisnega medijskega sektorja temeljni elementi demokratičnega političnega procesa; prav tako poudarja, da je treba v Siriji okrepiti akterje civilne družbe ter spodbuditi dejavno in smiselno udeležbo žensk, mladih in predstavnikov civilne družbe v procesu Ženeva II in pri obnovi države; |
| --- | --- |

12.

obsoja ustrahovanja mirnih aktivistov in novinarjev in napade nanje; obžaluje izvajanje cenzure na spletu in omejitve dostopa do spletnih dnevnikov in socialnih omrežij; želi spomniti, da so varstvo svobode izražanja, zaščita novinarjev in svobodnega in neodvisnega medijskega sektorja temeljni elementi demokratičnega političnega procesa; prav tako poudarja, da je treba v Siriji okrepiti akterje civilne družbe ter spodbuditi dejavno in smiselno udeležbo žensk, mladih in predstavnikov civilne družbe v procesu Ženeva II in pri obnovi države;

| 13. | poudarja, kako pomembno je, da vsi akterji v tej krizi zagotovijo zaščito posebej ranljivim skupinam sirske družbe, kot so etnične in verske manjšine, tudi kristjani, in sodelujejo pri procesu Ženeva II, da bi za prihodnjo novo Sirijo ohranili tradicijo medkulturnega, medetničnega in medverskega sobivanja v državi; |
| --- | --- |

13.

poudarja, kako pomembno je, da vsi akterji v tej krizi zagotovijo zaščito posebej ranljivim skupinam sirske družbe, kot so etnične in verske manjšine, tudi kristjani, in sodelujejo pri procesu Ženeva II, da bi za prihodnjo novo Sirijo ohranili tradicijo medkulturnega, medetničnega in medverskega sobivanja v državi;

| 14. | poziva k ničelni strpnosti do umorov, ugrabitev in zlasti novačenja otrok ter poziva vse strani, vpletene v konflikt, naj v celoti spoštujejo resolucijo varnostnega sveta ZN št. 1612 (2005) z dne 26. julija 2005 o otrocih in oboroženih spopadih; poudarja tudi pomen preprečevanja spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola ter zagotavljanja primerne podpore žrtvam; v zvezi s tem poudarja pomen programov za zgodnje odzivanje na nasilje na podlagi spola; pozdravlja tudi pobudo OZN in njenih humanitarnih partnerjev z imenom „No Lost Generation“, katere namen je zaceliti rane sirskih otrok in ohraniti njihovo prihodnost, ter spodbuja EU, naj jo dejavno podpre; |
| --- | --- |

14.

poziva k ničelni strpnosti do umorov, ugrabitev in zlasti novačenja otrok ter poziva vse strani, vpletene v konflikt, naj v celoti spoštujejo resolucijo varnostnega sveta ZN št. 1612 (2005) z dne 26. julija 2005 o otrocih in oboroženih spopadih; poudarja tudi pomen preprečevanja spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola ter zagotavljanja primerne podpore žrtvam; v zvezi s tem poudarja pomen programov za zgodnje odzivanje na nasilje na podlagi spola; pozdravlja tudi pobudo OZN in njenih humanitarnih partnerjev z imenom „No Lost Generation“, katere namen je zaceliti rane sirskih otrok in ohraniti njihovo prihodnost, ter spodbuja EU, naj jo dejavno podpre;

| 15. | poziva, naj se posebna pozornost posveti razmeram palestinskih beguncev v Siriji in zlasti skrb vzbujajočim humanitarnim razmeram v begunskem taborišču Jarmuk; poziva vse strani, udeležene v konfliktu, naj Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu in drugim mednarodnim humanitarnim organizacijam dovolijo takojšen in brezpogojen dostop do tega taborišča, da bi lahko olajšali izredno trpljenje njegovih prebivalcev; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj se posebna pozornost posveti razmeram palestinskih beguncev v Siriji in zlasti skrb vzbujajočim humanitarnim razmeram v begunskem taborišču Jarmuk; poziva vse strani, udeležene v konfliktu, naj Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu in drugim mednarodnim humanitarnim organizacijam dovolijo takojšen in brezpogojen dostop do tega taborišča, da bi lahko olajšali izredno trpljenje njegovih prebivalcev;

| 16. | še naprej podpira delo neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Sirski arabski republiki, ki jo je ustanovil Svet Združenih narodov za človekove pravice, in ponovno poziva varnostni svet ZN, naj pri Mednarodnem kazenskem sodišču sproži uradno preiskavo o razmerah v Siriji; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije, naj sprejme ukrepe v tej smeri; |
| --- | --- |

16.

še naprej podpira delo neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Sirski arabski republiki, ki jo je ustanovil Svet Združenih narodov za človekove pravice, in ponovno poziva varnostni svet ZN, naj pri Mednarodnem kazenskem sodišču sproži uradno preiskavo o razmerah v Siriji; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije, naj sprejme ukrepe v tej smeri;

| 17. | izraža spoštovanje skupnostim gostiteljicam in sosednjim državam Sirije, zlasti Jordaniji, Libanonu, Turčiji, Iraku in Egiptu, za njihovo iznajdljivost pri zagotavljanju zatočišča in humanitarne pomoči družinam, ki so zbežale pred oboroženim konfliktom v Siriji; ponovno izraža resno zaskrbljenost zaradi humanitarnih, socialnih, gospodarskih, političnih in varnostnih posledic krize v Siriji za celotno regijo, zlasti Libanon in Jordanijo; poudarja, da je potreben usklajen odziv v podporo državam gostiteljicam, vključno s humanitarno, razvojno in makroekonomsko pomočjo, ter ponovno poziva EU, naj skliče humanitarno konferenco o sirski begunski krizi ter prednostno obravnava ukrepe, s katerimi bi pomagali državam v tej regiji, ki sprejemajo begunce, ter tako podprli njihova prizadevanja za sprejetje vse večjega števila beguncev in ohranitev politike odprtih meja; |
| --- | --- |

17.

izraža spoštovanje skupnostim gostiteljicam in sosednjim državam Sirije, zlasti Jordaniji, Libanonu, Turčiji, Iraku in Egiptu, za njihovo iznajdljivost pri zagotavljanju zatočišča in humanitarne pomoči družinam, ki so zbežale pred oboroženim konfliktom v Siriji; ponovno izraža resno zaskrbljenost zaradi humanitarnih, socialnih, gospodarskih, političnih in varnostnih posledic krize v Siriji za celotno regijo, zlasti Libanon in Jordanijo; poudarja, da je potreben usklajen odziv v podporo državam gostiteljicam, vključno s humanitarno, razvojno in makroekonomsko pomočjo, ter ponovno poziva EU, naj skliče humanitarno konferenco o sirski begunski krizi ter prednostno obravnava ukrepe, s katerimi bi pomagali državam v tej regiji, ki sprejemajo begunce, ter tako podprli njihova prizadevanja za sprejetje vse večjega števila beguncev in ohranitev politike odprtih meja;

| 18. | poudarja, da kriza v Siriji od EU in držav članic zahteva usklajen skupni pristop na področju dostave humanitarne pomoči in drugje, ter še naprej podpira podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton in komisarko Kristalino Georgievo pri njunih prizadevanjih za boljše usklajevanje na tem področju; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da kriza v Siriji od EU in držav članic zahteva usklajen skupni pristop na področju dostave humanitarne pomoči in drugje, ter še naprej podpira podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton in komisarko Kristalino Georgievo pri njunih prizadevanjih za boljše usklajevanje na tem področju;

| 19. | pozdravlja dejstvo, da so donatorji v Kuvajtu zbrali 2,4 milijarde USD v obliki zavez, in jih poziva, naj izpolnijo obljube in hitro zagotovijo ta znesek; pozdravlja zavezanost držav članic EU kot največjih donatoric v smislu finančne pomoči in zavez za prihodnost; ugotavlja pa, da so potrebna precejšnja dodatna prizadevanja, da bi izpolnili humanitarne potrebe v Siriji, zato poziva k dodatnim finančnim prispevkom mednarodnih akterjev; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dejstvo, da so donatorji v Kuvajtu zbrali 2,4 milijarde USD v obliki zavez, in jih poziva, naj izpolnijo obljube in hitro zagotovijo ta znesek; pozdravlja zavezanost držav članic EU kot največjih donatoric v smislu finančne pomoči in zavez za prihodnost; ugotavlja pa, da so potrebna precejšnja dodatna prizadevanja, da bi izpolnili humanitarne potrebe v Siriji, zato poziva k dodatnim finančnim prispevkom mednarodnih akterjev;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posebnemu odposlancu ZN in Arabske lige za Sirijo, parlamentu in vladi Iraka, parlamentu in vladi Jordanije, parlamentu in vladi Libanona, parlamentu in vladi Turčije, parlamentu in vladi Egipta, parlamentu in vladi Rusije, parlamentu in vladi Kitajske ter vsem stranem, vpletenim v konflikt v Siriji. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posebnemu odposlancu ZN in Arabske lige za Sirijo, parlamentu in vladi Iraka, parlamentu in vladi Jordanije, parlamentu in vladi Libanona, parlamentu in vladi Turčije, parlamentu in vladi Egipta, parlamentu in vladi Rusije, parlamentu in vladi Kitajske ter vsem stranem, vpletenim v konflikt v Siriji.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/113

---

P7_TA(2014)0100

Razmere v Egiptu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah v Egiptu (2014/2532(RSP))

(2017/C 093/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, zlasti resolucije z dne 12. septembra 2013 o razmerah v Egiptu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, zlasti resolucije z dne 12. septembra 2013 o razmerah v Egiptu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z 23. oktobra 2013 o evropski sosedski politiki na poti k močnejšemu partnerstvu: stališče EP v zvezi s poročili o napredku za leto 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z 23. oktobra 2013 o evropski sosedski politiki na poti k močnejšemu partnerstvu: stališče EP v zvezi s poročili o napredku za leto 2012 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o vračanju premoženja državam arabske pomladi v tranziciji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2013 o vračanju premoženja državam arabske pomladi v tranziciji (3),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 24. januarja 2014 o nedavnih nasilnih napadih v Egiptu, z dne 19. januarja 2014 o ustavnem referendumu v Egiptu, z dne 11. januarja 2014 o razmerah v Egiptu pred ustavnim referendumom, z dne 24. decembra 2013 o avtomobilih bombah v mestu Mansura v Egiptu in z dne 23. decembra 2013 o kaznovanju političnih aktivistov v Egiptu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 24. januarja 2014 o nedavnih nasilnih napadih v Egiptu, z dne 19. januarja 2014 o ustavnem referendumu v Egiptu, z dne 11. januarja 2014 o razmerah v Egiptu pred ustavnim referendumom, z dne 24. decembra 2013 o avtomobilih bombah v mestu Mansura v Egiptu in z dne 23. decembra 2013 o kaznovanju političnih aktivistov v Egiptu,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 8. februarja 2013 o arabski pomladi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 8. februarja 2013 o arabski pomladi,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Egiptu z dne 22. julija in 21. avgusta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Egiptu z dne 22. julija in 21. avgusta 2013,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2001, ki je začel veljati leta 2004 in je bil okrepljen z akcijskim načrtom iz leta 2007, ter poročila Komisije o napredku pri izvajanju tega sporazuma z dne 20. marca 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2001, ki je začel veljati leta 2004 in je bil okrepljen z akcijskim načrtom iz leta 2007, ter poročila Komisije o napredku pri izvajanju tega sporazuma z dne 20. marca 2013,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisal tudi Egipt, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisal tudi Egipt,

| — | ob upoštevanju ustavnega odloka, ki je bil v Egiptu izdan 8. julija 2013 in ki vsebuje predlog načrta za ustavne spremembe in nove volitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustavnega odloka, ki je bil v Egiptu izdan 8. julija 2013 in ki vsebuje predlog načrta za ustavne spremembe in nove volitve,

| — | ob upoštevanju egiptovske ustave, ki jo je pripravila ustavna komisija in je bila sprejeta na referendumu 14. in 15. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju egiptovske ustave, ki jo je pripravila ustavna komisija in je bila sprejeta na referendumu 14. in 15. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju programa začasne egiptovske vlade za ohranjanje poti do demokracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa začasne egiptovske vlade za ohranjanje poti do demokracije,

| — | ob upoštevanju egiptovskega zakona 107 o pravici do javnega zbiranja, pohodov in miroljubnih protestov z dne 24. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju egiptovskega zakona 107 o pravici do javnega zbiranja, pohodov in miroljubnih protestov z dne 24. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je začasni predsednik Adli Mansur 1. decembra 2013 potrdil novo egiptovsko ustavo, o kateri se je dogovorila ustavna komisija, sestavljena iz 50 članov, vključno s številnimi političnimi in verskimi predstavniki, vendar brez predstavnikov Muslimanske bratovščine; |
| --- | --- |

A.

ker je začasni predsednik Adli Mansur 1. decembra 2013 potrdil novo egiptovsko ustavo, o kateri se je dogovorila ustavna komisija, sestavljena iz 50 članov, vključno s številnimi političnimi in verskimi predstavniki, vendar brez predstavnikov Muslimanske bratovščine;

| B. | ker je bil 14. in 15. januarja 2014 organiziran referendum o novi ustavi, pri čemer je bila volilna udeležba 38,6-odstotna, podpora ustavi pa 98,1-odstotna; ker je bilo obdobje pred referendumom zaznamovano z nasilnimi dejanji, nadlegovanjem in aretacijami aktivistov, ki so pozivali k zavrnitvi referenduma, kar je privedlo do enostransko obarvane javne razprave pred referendumom; ker glede na izjavo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Catherine Ashton EU sicer ni pristojna za temeljito oceno izvedbe referenduma ali preverjanje domnevnih nepravilnosti, vendar se zdi, da te niso pomembno vplivale na izid; |
| --- | --- |

B.

ker je bil 14. in 15. januarja 2014 organiziran referendum o novi ustavi, pri čemer je bila volilna udeležba 38,6-odstotna, podpora ustavi pa 98,1-odstotna; ker je bilo obdobje pred referendumom zaznamovano z nasilnimi dejanji, nadlegovanjem in aretacijami aktivistov, ki so pozivali k zavrnitvi referenduma, kar je privedlo do enostransko obarvane javne razprave pred referendumom; ker glede na izjavo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Catherine Ashton EU sicer ni pristojna za temeljito oceno izvedbe referenduma ali preverjanje domnevnih nepravilnosti, vendar se zdi, da te niso pomembno vplivale na izid;

| C. | ker ima nova egiptovska ustava številne pozitivne elemente na področju temeljnih svoboščin in človekovih pravic, zaščite manjšin in zlasti varstva pravic žensk, vendar vsebuje tudi člene, ki oborožene sile izključujejo iz civilnega nadzora, proračun pa iz parlamentarnega nadzora, ter dovoljujejo, da civilistom sodijo vojaški sodniki, en člen pa omejuje svobodo opravljanja verskih obredov in ustanavljanje verskih objektov za pripadnike abrahamskih religij; |
| --- | --- |

C.

ker ima nova egiptovska ustava številne pozitivne elemente na področju temeljnih svoboščin in človekovih pravic, zaščite manjšin in zlasti varstva pravic žensk, vendar vsebuje tudi člene, ki oborožene sile izključujejo iz civilnega nadzora, proračun pa iz parlamentarnega nadzora, ter dovoljujejo, da civilistom sodijo vojaški sodniki, en člen pa omejuje svobodo opravljanja verskih obredov in ustanavljanje verskih objektov za pripadnike abrahamskih religij;

| D. | ker v Egiptu zaradi političnih trenj in izrazite polarizacije družbe še naprej prihaja do terorističnih napadov in nasilnih spopadov; ker je od julija 2013 v spopadih med protestniki in varnostnimi silami ter med privrženci in nasprotniki predsednika Mursija izgubilo življenje več kot tisoč ljudi, še veliko več pa je bilo ranjenih; ker naj bi varnostne sile nad protestniki uporabile pretirano silo in ker so jih na tisoče aretirale ali pridržale, še vedno pa prevladuje praksa nekaznovanja; ker so 12. novembra 2013 v državi preklicali izredne razmere; |
| --- | --- |

D.

ker v Egiptu zaradi političnih trenj in izrazite polarizacije družbe še naprej prihaja do terorističnih napadov in nasilnih spopadov; ker je od julija 2013 v spopadih med protestniki in varnostnimi silami ter med privrženci in nasprotniki predsednika Mursija izgubilo življenje več kot tisoč ljudi, še veliko več pa je bilo ranjenih; ker naj bi varnostne sile nad protestniki uporabile pretirano silo in ker so jih na tisoče aretirale ali pridržale, še vedno pa prevladuje praksa nekaznovanja; ker so 12. novembra 2013 v državi preklicali izredne razmere;

| E. | ker je bil z ustavnim odlokom z dne 8. julija 2013 opredeljen politični načrt za Egipt; ker je začasni egiptovski predsednik Adli Mansur v nasprotju s tem načrtom pozval, naj se najprej izvedejo predsedniške volitve; ker je začasna vlada v svojem programu potrdila svojo zavezo, da si bo prizadevala za izgradnjo demokratičnega sistema, ki bo zagotavljal pravice in svoboščine vsem Egipčanom, za dokončanje tega načrta ob polni udeležbi vseh političnih akterjev ter za referendum o novi ustavi, ki mu bodo v ustreznem času sledile pravične in svobodne parlamentarne in predsedniške volitve v skladu z vsemi zakonskimi predpisi; |
| --- | --- |

E.

ker je bil z ustavnim odlokom z dne 8. julija 2013 opredeljen politični načrt za Egipt; ker je začasni egiptovski predsednik Adli Mansur v nasprotju s tem načrtom pozval, naj se najprej izvedejo predsedniške volitve; ker je začasna vlada v svojem programu potrdila svojo zavezo, da si bo prizadevala za izgradnjo demokratičnega sistema, ki bo zagotavljal pravice in svoboščine vsem Egipčanom, za dokončanje tega načrta ob polni udeležbi vseh političnih akterjev ter za referendum o novi ustavi, ki mu bodo v ustreznem času sledile pravične in svobodne parlamentarne in predsedniške volitve v skladu z vsemi zakonskimi predpisi;

| F. | ker so v Egiptu še vedno zelo pogoste kršitve temeljnih svoboščin in človekovih pravic; ker se je nasilje nad političnimi nasprotniki, novinarji in aktivisti civilne družbe, hujskanje proti njim in njihovo nadlegovanje v času pred referendumom še povečalo; ker so v zadnjih tednih aretirali in obsodili številne politične aktiviste in aktiviste civilne družbe, med katerimi so Abdel Fatah, Mohamed Abdel iz Egiptovskega centra za ekonomske in socialne pravice, Ahmed Maher in Ahmed Duma, voditelja Gibanja 6. april, pa tudi člani različnih političnih strank; ker je egiptovski Nacionalni svet za človekove pravice 12. januarja 2014 po obisku omenjenih uglednih aktivistov v zaporu Tora objavil poročilo, v katerem je obsodil pogoje njihovega pridržanja ter pozval k ustavitvi slabega ravnanja z njimi; ker je bilo po poročilih odbora za zaščito novinarjev od julija 2013 ubitih najmanj pet novinarjev, 45 so jih napadli, 11 novinarskih izpostav je bilo oplenjenih, najmanj 44 novinarjev pa so v dolgotrajnem predsodnem postopku pridržali brez obtožnice; ker so 29. januarja 2014 obtožili 20 novinarjev Al Džazire, od katerih jih je zdaj osem v priporu (trije med njimi so Evropejci), da pripadajo teroristični organizaciji ali širijo lažne novice; |
| --- | --- |

F.

ker so v Egiptu še vedno zelo pogoste kršitve temeljnih svoboščin in človekovih pravic; ker se je nasilje nad političnimi nasprotniki, novinarji in aktivisti civilne družbe, hujskanje proti njim in njihovo nadlegovanje v času pred referendumom še povečalo; ker so v zadnjih tednih aretirali in obsodili številne politične aktiviste in aktiviste civilne družbe, med katerimi so Abdel Fatah, Mohamed Abdel iz Egiptovskega centra za ekonomske in socialne pravice, Ahmed Maher in Ahmed Duma, voditelja Gibanja 6. april, pa tudi člani različnih političnih strank; ker je egiptovski Nacionalni svet za človekove pravice 12. januarja 2014 po obisku omenjenih uglednih aktivistov v zaporu Tora objavil poročilo, v katerem je obsodil pogoje njihovega pridržanja ter pozval k ustavitvi slabega ravnanja z njimi; ker je bilo po poročilih odbora za zaščito novinarjev od julija 2013 ubitih najmanj pet novinarjev, 45 so jih napadli, 11 novinarskih izpostav je bilo oplenjenih, najmanj 44 novinarjev pa so v dolgotrajnem predsodnem postopku pridržali brez obtožnice; ker so 29. januarja 2014 obtožili 20 novinarjev Al Džazire, od katerih jih je zdaj osem v priporu (trije med njimi so Evropejci), da pripadajo teroristični organizaciji ali širijo lažne novice;

| G. | ker Muslimanska bratovščina redno zavrača sodelovanje v političnem procesu, ki ga je napovedala začasna vlada, in je pozvala k bojkotu referenduma, številni njeni voditelji pa še naprej hujskajo k nasilju nad državnimi organi in varnostnimi silami; ker so začasne egiptovske oblasti prepovedale Muslimansko bratovščino, zaprle njene voditelje, zasegle njeno premoženje, utišale njene medije in kriminalizirale članstvo v njej, medtem ko stranka tega gibanja Svoboda in pravičnost še najprej obstaja; ker je nekdanji predsednik Mursi od 3. julija 2013 v priporu in so proti njemu vložene številne kazenske ovadbe; |
| --- | --- |

G.

ker Muslimanska bratovščina redno zavrača sodelovanje v političnem procesu, ki ga je napovedala začasna vlada, in je pozvala k bojkotu referenduma, številni njeni voditelji pa še naprej hujskajo k nasilju nad državnimi organi in varnostnimi silami; ker so začasne egiptovske oblasti prepovedale Muslimansko bratovščino, zaprle njene voditelje, zasegle njeno premoženje, utišale njene medije in kriminalizirale članstvo v njej, medtem ko stranka tega gibanja Svoboda in pravičnost še najprej obstaja; ker je nekdanji predsednik Mursi od 3. julija 2013 v priporu in so proti njemu vložene številne kazenske ovadbe;

| H. | ker so človekove pravice in temeljne svoboščine, pa tudi socialna pravičnost in višji življenjski standard državljanov zelo pomembna razsežnost prehoda v odprto, svobodno, demokratično in uspešno egiptovsko družbo; ker imajo neodvisni sindikati in organizacije civilne družbe bistveno vlogo v tem procesu, svobodni mediji pa so bistveni del družbe v vsaki demokraciji; ker so v sedanjem obdobju političnega in socialnega prehoda v državi Egipčanke še vedno v posebej ranljivem položaju; |
| --- | --- |

H.

ker so človekove pravice in temeljne svoboščine, pa tudi socialna pravičnost in višji življenjski standard državljanov zelo pomembna razsežnost prehoda v odprto, svobodno, demokratično in uspešno egiptovsko družbo; ker imajo neodvisni sindikati in organizacije civilne družbe bistveno vlogo v tem procesu, svobodni mediji pa so bistveni del družbe v vsaki demokraciji; ker so v sedanjem obdobju političnega in socialnega prehoda v državi Egipčanke še vedno v posebej ranljivem položaju;

| I. | ker so se po odstavitvi predsednika Mursija lansko poletje povečale napetosti med džihadisti in koptskimi kristjani, veliko koptskih cerkev pa je bilo uničenih; ker se je leta 2013 v Egiptu pripetilo največ incidentov na svetu, v katere so bili vključeni kristjani, o najmanj 167 primerih pa so poročali mediji; ker je bilo v tej državi skoraj 500 poskusov zaprtja ali uničenja cerkva in najmanj 83 umorov kristjanov, ki so bili versko motivirani; |
| --- | --- |

I.

ker so se po odstavitvi predsednika Mursija lansko poletje povečale napetosti med džihadisti in koptskimi kristjani, veliko koptskih cerkev pa je bilo uničenih; ker se je leta 2013 v Egiptu pripetilo največ incidentov na svetu, v katere so bili vključeni kristjani, o najmanj 167 primerih pa so poročali mediji; ker je bilo v tej državi skoraj 500 poskusov zaprtja ali uničenja cerkva in najmanj 83 umorov kristjanov, ki so bili versko motivirani;

| J. | ker so se varnostne razmere še poslabšale, na Sinaju pa je vse več terorističnih dejanj in nasilnih napadov na varnostne sile; ker je bilo po uradnih podatkih od 30. junija 2013 v nasilnih napadih ubitih najmanj 95 odstotkov varnostnega osebja; |
| --- | --- |

J.

ker so se varnostne razmere še poslabšale, na Sinaju pa je vse več terorističnih dejanj in nasilnih napadov na varnostne sile; ker je bilo po uradnih podatkih od 30. junija 2013 v nasilnih napadih ubitih najmanj 95 odstotkov varnostnega osebja;

| K. | ker na tem območju umre ali izgine na tisoče ljudi, zlasti beguncev iz Eritreje in Somalije, med katerimi je veliko žensk in otrok, ali pa jih ugrabijo in zanje zahtevajo odkupnino, jih mučijo, spolno zlorabijo ali ubijejo trgovci z ljudmi zaradi trgovine z organi; |
| --- | --- |

K.

ker na tem območju umre ali izgine na tisoče ljudi, zlasti beguncev iz Eritreje in Somalije, med katerimi je veliko žensk in otrok, ali pa jih ugrabijo in zanje zahtevajo odkupnino, jih mučijo, spolno zlorabijo ali ubijejo trgovci z ljudmi zaradi trgovine z organi;

| L. | ker je zakon 107 o pravici do javnega zbiranja, pohodov in miroljubnih protestov z dne 24. novembra 2013 sprožil obširno in izrazito nasprotovanje v Egiptu in drugod; ker je podpredsednica/visoka predstavnica Catherine Ashton v svoji izjavi z dne 23. decembra 2013 navedla, da naj bi ta zakon preveč omejeval svobodo izražanja in zbiranja; ker so v minulih tednih razpustili miroljubne proteste, številne protestnike pa so na podlagi tega zakona aretirali in pridržali; |
| --- | --- |

L.

ker je zakon 107 o pravici do javnega zbiranja, pohodov in miroljubnih protestov z dne 24. novembra 2013 sprožil obširno in izrazito nasprotovanje v Egiptu in drugod; ker je podpredsednica/visoka predstavnica Catherine Ashton v svoji izjavi z dne 23. decembra 2013 navedla, da naj bi ta zakon preveč omejeval svobodo izražanja in zbiranja; ker so v minulih tednih razpustili miroljubne proteste, številne protestnike pa so na podlagi tega zakona aretirali in pridržali;

| M. | ker je egiptovsko gospodarstvo v velikih težavah; ker sta se od leta 2011 stopnji brezposelnosti in revščine povečali; ker so za gospodarsko blaginjo v državi potrebni politična stabilnost, preudarne gospodarske politike, ukrepi za boj proti korupciji ter mednarodna podpora; ker politično, gospodarsko in družbeno dogajanje v Egiptu pomembno vpliva na vso regijo in še dlje; |
| --- | --- |

M.

ker je egiptovsko gospodarstvo v velikih težavah; ker sta se od leta 2011 stopnji brezposelnosti in revščine povečali; ker so za gospodarsko blaginjo v državi potrebni politična stabilnost, preudarne gospodarske politike, ukrepi za boj proti korupciji ter mednarodna podpora; ker politično, gospodarsko in družbeno dogajanje v Egiptu pomembno vpliva na vso regijo in še dlje;

| N. | ker raven in obseg pomoči EU Egiptu po pregledani evropski sosedski politiki in zlasti načelu „več za več“, temeljita na spodbudah in sta zato odvisna od napredka, ki ga bo Egipt dosegel pri izpolnjevanju zavez, tudi na področju demokracije, pravne države, človekovih pravic in enakosti spolov; |
| --- | --- |

N.

ker raven in obseg pomoči EU Egiptu po pregledani evropski sosedski politiki in zlasti načelu „več za več“, temeljita na spodbudah in sta zato odvisna od napredka, ki ga bo Egipt dosegel pri izpolnjevanju zavez, tudi na področju demokracije, pravne države, človekovih pravic in enakosti spolov;

| 1. | ponovno izraža veliko solidarnost z Egipčani in še naprej podpira njihove legitimne demokratične težnje in prizadevanja za zagotovitev mirnega demokratičnega prehoda k političnim, gospodarskim in družbenim reformam; |
| --- | --- |

1.

ponovno izraža veliko solidarnost z Egipčani in še naprej podpira njihove legitimne demokratične težnje in prizadevanja za zagotovitev mirnega demokratičnega prehoda k političnim, gospodarskim in družbenim reformam;

| 2. | odločno obsoja vsa dejanja nasilja, terorizma, podpihovanja, nadlegovanja, sovražnega govora in cenzure; poziva vse politične akterje in varnostne sile, naj v korist države delujejo čim bolj zadržano in se izogibajo provokacijam, saj se bodo le tako izognili nadaljnjemu nasilju; izraža iskreno sožalje družinam žrtev; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja vsa dejanja nasilja, terorizma, podpihovanja, nadlegovanja, sovražnega govora in cenzure; poziva vse politične akterje in varnostne sile, naj v korist države delujejo čim bolj zadržano in se izogibajo provokacijam, saj se bodo le tako izognili nadaljnjemu nasilju; izraža iskreno sožalje družinam žrtev;

| 3. | poziva začasne egiptovske oblasti in varnostne sile, naj zagotovijo varnost vsem državljanom, ne glede na politična stališča, pripadnost in veroizpoved, naj spoštujejo načelo pravne države ter človekove pravice in temeljne svoboščine, zaščitijo svobodo združevanja, mirnega zbiranja, izražanja ter svobodo tiska, naj se zavežejo dialogu in nenasilju ter upoštevajo in izpolnijo mednarodne obveznosti države; |
| --- | --- |

3.

poziva začasne egiptovske oblasti in varnostne sile, naj zagotovijo varnost vsem državljanom, ne glede na politična stališča, pripadnost in veroizpoved, naj spoštujejo načelo pravne države ter človekove pravice in temeljne svoboščine, zaščitijo svobodo združevanja, mirnega zbiranja, izražanja ter svobodo tiska, naj se zavežejo dialogu in nenasilju ter upoštevajo in izpolnijo mednarodne obveznosti države;

| 4. | je seznanjen z novo egiptovsko ustavo, ki je bila potrjena na referendumu 14. in 15. januarja 2014 in bi morala biti pomemben korak naprej pri težavnem prehodu te države v demokracijo; pozdravlja dejstvo, da se nova egiptovska ustava sklicuje na civilno vlado, svobodo prepričanja in enakopravnost vseh državljanov, da krepi vlogo žensk, zagotavlja pravice otrok, prepoveduje vse oblike in vrste mučenja, prepoveduje in kriminalizira vse oblike suženjstva ter zahteva spoštovanje mednarodnih pogodb na področju človekovih pravic, ki jih je podpisal Egipt; poziva, naj se določbe o temeljnih svoboščinah – vključno s svobodo združevanja, zbiranja in izražanja – ter o človekovih pravicah v novi ustavi v celoti in učinkovito izvajajo, vsa obstoječa in prihodnja zakonodaja na teh področjih pa naj bo z njo usklajena; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z novo egiptovsko ustavo, ki je bila potrjena na referendumu 14. in 15. januarja 2014 in bi morala biti pomemben korak naprej pri težavnem prehodu te države v demokracijo; pozdravlja dejstvo, da se nova egiptovska ustava sklicuje na civilno vlado, svobodo prepričanja in enakopravnost vseh državljanov, da krepi vlogo žensk, zagotavlja pravice otrok, prepoveduje vse oblike in vrste mučenja, prepoveduje in kriminalizira vse oblike suženjstva ter zahteva spoštovanje mednarodnih pogodb na področju človekovih pravic, ki jih je podpisal Egipt; poziva, naj se določbe o temeljnih svoboščinah – vključno s svobodo združevanja, zbiranja in izražanja – ter o človekovih pravicah v novi ustavi v celoti in učinkovito izvajajo, vsa obstoječa in prihodnja zakonodaja na teh področjih pa naj bo z njo usklajena;

| 5. | vendar izraža svojo zaskrbljenost zaradi nekaterih členov v novi ustavi, zlasti tistih, ki so povezani s statusom oboroženih sil, kar med drugim zajema: člen 202, ki določa, da se obrambni minister, ki je tudi vrhovni poveljnik, imenuje iz vrst oficirjev oboroženih sil; člen 203 o proračunu oboroženih sil; člen 204, ki dopušča, da v primeru neposrednih napadov na vojaške objekte, območja, opremo, dokumente ali skrivnosti, javna sredstva oboroženih sil, vojaške tovarne in osebje, pa tudi v primerih, povezanih s služenjem vojaškega roka, civilistom sodijo vojaški sodniki; in člen 234, ki določa, da se obrambni minister imenuje po odobritvi vrhovnega sveta oboroženih sil in da ta določba velja dva polna predsedniška mandata, pri čemer ni nikjer navedeno, kako je ministra mogoče odstaviti in kdo ima to pristojnost; |
| --- | --- |

5.

vendar izraža svojo zaskrbljenost zaradi nekaterih členov v novi ustavi, zlasti tistih, ki so povezani s statusom oboroženih sil, kar med drugim zajema: člen 202, ki določa, da se obrambni minister, ki je tudi vrhovni poveljnik, imenuje iz vrst oficirjev oboroženih sil; člen 203 o proračunu oboroženih sil; člen 204, ki dopušča, da v primeru neposrednih napadov na vojaške objekte, območja, opremo, dokumente ali skrivnosti, javna sredstva oboroženih sil, vojaške tovarne in osebje, pa tudi v primerih, povezanih s služenjem vojaškega roka, civilistom sodijo vojaški sodniki; in člen 234, ki določa, da se obrambni minister imenuje po odobritvi vrhovnega sveta oboroženih sil in da ta določba velja dva polna predsedniška mandata, pri čemer ni nikjer navedeno, kako je ministra mogoče odstaviti in kdo ima to pristojnost;

| 6. | poudarja, da je ustavni referendum pomenil priložnost za dosego nacionalnega soglasja, sprave ter institucionalne in politične stabilnosti za Egipt; je seznanjen z dejstvom, da je novo ustavo podprla velika večina udeležencev na referendumu in da je bila udeležba relativno nizka, ter s poročili o domnevnih nepravilnostih med glasovanjem; močno obžaluje nasilne spopade pred in med referendumom ter po njem, ki so terjali smrtne žrtve in poškodbe; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je ustavni referendum pomenil priložnost za dosego nacionalnega soglasja, sprave ter institucionalne in politične stabilnosti za Egipt; je seznanjen z dejstvom, da je novo ustavo podprla velika večina udeležencev na referendumu in da je bila udeležba relativno nizka, ter s poročili o domnevnih nepravilnostih med glasovanjem; močno obžaluje nasilne spopade pred in med referendumom ter po njem, ki so terjali smrtne žrtve in poškodbe;

| 7. | obsoja vsa nasilna dejanja in ustrahovanje ter poziva vse akterje in varnostne sile, naj pokažejo zmernost in tako preprečijo še več mrtvih ali ranjenih, saj je to v najboljšem interesu države; poziva začasno egiptovsko vlado, naj zagotovi hitro, neodvisno, resno in nepristransko preiskavo vseh teh primerov ter poskrbi, da bodo krivci odgovarjali za svoja dejanja; opominja začasno vlado, da je njena odgovornost, da zagotovi varnost vsem egiptovskim državljanom, ne glede na politična stališča ali versko pripadnost, ter da poskrbi, da bodo krivci za nasilje, hujskanje k nasilju ali kršitve človekovih pravic nestrankarsko odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

7.

obsoja vsa nasilna dejanja in ustrahovanje ter poziva vse akterje in varnostne sile, naj pokažejo zmernost in tako preprečijo še več mrtvih ali ranjenih, saj je to v najboljšem interesu države; poziva začasno egiptovsko vlado, naj zagotovi hitro, neodvisno, resno in nepristransko preiskavo vseh teh primerov ter poskrbi, da bodo krivci odgovarjali za svoja dejanja; opominja začasno vlado, da je njena odgovornost, da zagotovi varnost vsem egiptovskim državljanom, ne glede na politična stališča ali versko pripadnost, ter da poskrbi, da bodo krivci za nasilje, hujskanje k nasilju ali kršitve človekovih pravic nestrankarsko odgovarjali za svoja dejanja;

| 8. | znova poudarja, da sta sprava in vključujoči politični proces pod civilnim vodstvom ob udeležbi vseh demokratičnih političnih akterjev bistvena elementa demokratičnega prehoda v Egiptu in da je izvedba svobodnih in poštenih parlamentarnih in predsedniških volitev v roku, ki ga opredeljuje nova ustava – vodijo namreč k ustrezni zastopanosti različnih političnih stališč ter žensk in manjšin –, še en bistveni korak v tem procesu; spodbuja vse politične in socialne akterje, vključno s privrženci nekdanjega predsednika Mursija, naj preprečijo vsa nasilna dejanja, hujskanje k nasilju ali provokacije ter naj si prizadevajo za spravo; poziva k izpustitvi vseh političnih pripornikov, ki so zaprti zaradi mirnega uresničevanja pravice do svobode zbiranja, združevanja in izražanja; poudarja pomen svobodnega in poštenega sojenja za vse pridržane; predlaga reformo zakona o pravosodju, da bo zagotovljena resnična delitev oblasti; |
| --- | --- |

8.

znova poudarja, da sta sprava in vključujoči politični proces pod civilnim vodstvom ob udeležbi vseh demokratičnih političnih akterjev bistvena elementa demokratičnega prehoda v Egiptu in da je izvedba svobodnih in poštenih parlamentarnih in predsedniških volitev v roku, ki ga opredeljuje nova ustava – vodijo namreč k ustrezni zastopanosti različnih političnih stališč ter žensk in manjšin –, še en bistveni korak v tem procesu; spodbuja vse politične in socialne akterje, vključno s privrženci nekdanjega predsednika Mursija, naj preprečijo vsa nasilna dejanja, hujskanje k nasilju ali provokacije ter naj si prizadevajo za spravo; poziva k izpustitvi vseh političnih pripornikov, ki so zaprti zaradi mirnega uresničevanja pravice do svobode zbiranja, združevanja in izražanja; poudarja pomen svobodnega in poštenega sojenja za vse pridržane; predlaga reformo zakona o pravosodju, da bo zagotovljena resnična delitev oblasti;

| 9. | poziva k takojšnji ustavitvi vseh nasilnih dejanj, nadlegovanja ali ustrahovanja – ki jih izvajajo državni organi, varnostne sile ali druge skupine – nad političnimi nasprotniki, miroljubnimi protestniki, predstavniki sindikatov, novinarji, zagovorniki pravic žensk in drugimi akterji civilne družbe v Egiptu; poziva k resni in nepristranski preiskavi teh primerov ter h kazenskemu pregonu odgovornih; znova poziva začasno vlado, naj zagotovi, da bodo lahko domače in mednarodne organizacije civilne družbe, neodvisni sindikati in novinarji v tej državi delovali svobodno, brez vladnega vmešavanja; |
| --- | --- |

9.

poziva k takojšnji ustavitvi vseh nasilnih dejanj, nadlegovanja ali ustrahovanja – ki jih izvajajo državni organi, varnostne sile ali druge skupine – nad političnimi nasprotniki, miroljubnimi protestniki, predstavniki sindikatov, novinarji, zagovorniki pravic žensk in drugimi akterji civilne družbe v Egiptu; poziva k resni in nepristranski preiskavi teh primerov ter h kazenskemu pregonu odgovornih; znova poziva začasno vlado, naj zagotovi, da bodo lahko domače in mednarodne organizacije civilne družbe, neodvisni sindikati in novinarji v tej državi delovali svobodno, brez vladnega vmešavanja;

| 10. | je zaskrbljen zaradi zakona 107 iz leta 2013, ki ureja pravico do javnega zbiranja, pohodov in miroljubnih protestov, in poziva začasne egiptovske oblasti, naj izvedejo reformo tega zakona ali ga razveljavijo, da bi zagotovile svobodo združevanja in mirnega zbiranja v skladu z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter spoštovanje mednarodnih standardov in obveznosti; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen zaradi zakona 107 iz leta 2013, ki ureja pravico do javnega zbiranja, pohodov in miroljubnih protestov, in poziva začasne egiptovske oblasti, naj izvedejo reformo tega zakona ali ga razveljavijo, da bi zagotovile svobodo združevanja in mirnega zbiranja v skladu z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter spoštovanje mednarodnih standardov in obveznosti;

| 11. | obsoja nedavne teroristične napade na varnostne sile v Egiptu; je globoko zaskrbljen zaradi nadaljnjega slabšanja varnostnih razmer na Sinaju in poziva k okrepljenim prizadevanjem začasne egiptovske vlade in varnostnih sil za obnovitev varnosti na tem območju, zlasti z bojem proti trgovcem z ljudmi; v zvezi s tem opozarja, da so na podlagi člena 89 nove ustave prepovedane vse oblike suženjstva, zatiranja, prisilnega izkoriščanja ljudi, trgovina za namene spolnega izkoriščanja in druge oblike trgovine z ljudmi ter se v Egiptu kaznujejo v skladu z zakonom; |
| --- | --- |

11.

obsoja nedavne teroristične napade na varnostne sile v Egiptu; je globoko zaskrbljen zaradi nadaljnjega slabšanja varnostnih razmer na Sinaju in poziva k okrepljenim prizadevanjem začasne egiptovske vlade in varnostnih sil za obnovitev varnosti na tem območju, zlasti z bojem proti trgovcem z ljudmi; v zvezi s tem opozarja, da so na podlagi člena 89 nove ustave prepovedane vse oblike suženjstva, zatiranja, prisilnega izkoriščanja ljudi, trgovina za namene spolnega izkoriščanja in druge oblike trgovine z ljudmi ter se v Egiptu kaznujejo v skladu z zakonom;

| 12. | odločno obsoja nasilje nad koptsko skupnostjo in uničenje številnih cerkva, kulturnih centrov in podjetij po vsej državi; je zaskrbljen, ker oblasti kljub mnogim svarilom niso sprejele ustreznih varnostnih ukrepov za zaščito koptske skupnosti; |
| --- | --- |

12.

odločno obsoja nasilje nad koptsko skupnostjo in uničenje številnih cerkva, kulturnih centrov in podjetij po vsej državi; je zaskrbljen, ker oblasti kljub mnogim svarilom niso sprejele ustreznih varnostnih ukrepov za zaščito koptske skupnosti;

| 13. | zahteva, naj Svet na svoj seznam terorističnih organizacij uvrsti skupino Ansar Bajt al Makdis, ki je prevzela odgovornost za več nedavnih napadov in bombardiranje na Sinaju, v Kairu in drugod; |
| --- | --- |

13.

zahteva, naj Svet na svoj seznam terorističnih organizacij uvrsti skupino Ansar Bajt al Makdis, ki je prevzela odgovornost za več nedavnih napadov in bombardiranje na Sinaju, v Kairu in drugod;

| 14. | poziva začasne egiptovske oblasti, naj pripravijo, sprejmejo in izvajajo zakonodajo za boj proti vsem oblikam nasilja na podlagi spola, vključno s posilstvom v zakonu in spolnim nasiljem nad ženskami, ki se udeležijo protestov in demonstracij; poleg tega poziva začasne egiptovske oblasti, naj zagotovijo učinkovite in dostopne načine poročanja in zaščitne ukrepe, ki so prilagojeni potrebam žrtev in zaupni; poziva k odpravi prakse nekaznovanosti in zagotovitvi ustreznih kazenskih sankcij zoper storilce; |
| --- | --- |

14.

poziva začasne egiptovske oblasti, naj pripravijo, sprejmejo in izvajajo zakonodajo za boj proti vsem oblikam nasilja na podlagi spola, vključno s posilstvom v zakonu in spolnim nasiljem nad ženskami, ki se udeležijo protestov in demonstracij; poleg tega poziva začasne egiptovske oblasti, naj zagotovijo učinkovite in dostopne načine poročanja in zaščitne ukrepe, ki so prilagojeni potrebam žrtev in zaupni; poziva k odpravi prakse nekaznovanosti in zagotovitvi ustreznih kazenskih sankcij zoper storilce;

| 15. | pozdravlja pripravljenost, ki jo je izrazila začasna egiptovska vlada na priporočilo egiptovskega nacionalnega sveta za človekove pravice, da v Kairu odpre regionalno pisarno visoke komisarke ZN za človekove pravice, ter poziva začasno egiptovsko vlado, naj stori vse potrebno, da bi pospešila odprtje urada; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja pripravljenost, ki jo je izrazila začasna egiptovska vlada na priporočilo egiptovskega nacionalnega sveta za človekove pravice, da v Kairu odpre regionalno pisarno visoke komisarke ZN za človekove pravice, ter poziva začasno egiptovsko vlado, naj stori vse potrebno, da bi pospešila odprtje urada;

| 16. | pozdravlja in podpira prizadevanja podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton in posebnega predstavnika Bernardina Leóna, da posredujeta med stranmi s ciljem, da bi našli izhod iz sedanje politične krize; znova poziva Svet, podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj v dvostranskih odnosih in pri finančni podpori Egiptu upoštevajo načelo pogojenosti („več za več“), pa tudi resne gospodarske izzive, s katerimi se sooča ta država; glede tega poziva k jasnim in skupno dogovorjenim merilom uspešnosti; ponovno potrjuje svojo zavezanost pomoči egiptovskemu ljudstvu v procesu prehoda k demokratičnim in gospodarskim reformam; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja in podpira prizadevanja podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton in posebnega predstavnika Bernardina Leóna, da posredujeta med stranmi s ciljem, da bi našli izhod iz sedanje politične krize; znova poziva Svet, podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj v dvostranskih odnosih in pri finančni podpori Egiptu upoštevajo načelo pogojenosti („več za več“), pa tudi resne gospodarske izzive, s katerimi se sooča ta država; glede tega poziva k jasnim in skupno dogovorjenim merilom uspešnosti; ponovno potrjuje svojo zavezanost pomoči egiptovskemu ljudstvu v procesu prehoda k demokratičnim in gospodarskim reformam;

| 17. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico Catherine Ashton, naj objavi poročilo misije strokovnjakov EU za volitve, ki je spremljala ustavni referendum v Egiptu 14. in 15. januarja 2014; |
| --- | --- |

17.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico Catherine Ashton, naj objavi poročilo misije strokovnjakov EU za volitve, ki je spremljala ustavni referendum v Egiptu 14. in 15. januarja 2014;

| 18. | poziva egiptovsko vlado, naj zahteva napotitev misije EU za opazovanje volitev, ki bo spremljala prihajajoče predsedniške volitve; |
| --- | --- |

18.

poziva egiptovsko vlado, naj zahteva napotitev misije EU za opazovanje volitev, ki bo spremljala prihajajoče predsedniške volitve;

| 19. | znova poudarja, da je v odnosih Unije s sosednjimi državami na jugu omogočanje vračanja premoženja, ki so ga pokradli nekdanji diktatorji in njihovi režimi, moralna dolžnost EU in zelo politično vprašanje zaradi njegove simbolne vrednosti; |
| --- | --- |

19.

znova poudarja, da je v odnosih Unije s sosednjimi državami na jugu omogočanje vračanja premoženja, ki so ga pokradli nekdanji diktatorji in njihovi režimi, moralna dolžnost EU in zelo politično vprašanje zaradi njegove simbolne vrednosti;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic ter začasni vladi Arabske republike Egipt. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic ter začasni vladi Arabske republike Egipt.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0379.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0446.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0224.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/118

---

P7_TA(2014)0101

Vrhunsko srečanje EU-Rusija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o vrhunskem srečanju EU-Rusija (2014/2533(RSP))

(2017/C 093/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji,

| — | ob upoštevanju sedanjega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi, ter pogajanj za nov sporazum med EU in Rusijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedanjega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi, ter pogajanj za nov sporazum med EU in Rusijo,

| — | ob upoštevanju partnerstva za modernizacijo, začetem leta 2010 v Rostovu na Donu, in zavezi ruskega vodstva pravni državi kot temelju za modernizacijo Rusije; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva za modernizacijo, začetem leta 2010 v Rostovu na Donu, in zavezi ruskega vodstva pravni državi kot temelju za modernizacijo Rusije;

| — | ob upoštevanju skupnega cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi po 11. vrhunskem srečanju med EU in Rusijo v Sankt Peterburgu 31. maja 2003, da se oblikujejo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti ter skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, vključno s kulturnimi vidiki (štirje skupni prostori), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi po 11. vrhunskem srečanju med EU in Rusijo v Sankt Peterburgu 31. maja 2003, da se oblikujejo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti ter skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, vključno s kulturnimi vidiki (štirje skupni prostori),

| — | ob upoštevanju posvetovanj med EU in Rusijo o človekovih pravicah z dne 28. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanj med EU in Rusijo o človekovih pravicah z dne 28. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu z dne 28. in 29. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu z dne 28. in 29. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja EU-Rusija 28. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja EU-Rusija 28. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Komisije Joséja Manuela Durãa Barrosa in pripomb predsednika Evropskega sveta Hermana Van Rompuya po vrhunskem srečanju EU-Rusija 28. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Komisije Joséja Manuela Durãa Barrosa in pripomb predsednika Evropskega sveta Hermana Van Rompuya po vrhunskem srečanju EU-Rusija 28. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU in Rusije o boju proti terorizmu z dne 28. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU in Rusije o boju proti terorizmu z dne 28. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je EU zavezana nadaljnjemu poglabljanju in razvoju odnosov med EU in Rusijo, kar se kaže v njeni zavzetosti za pogajanja o novem okvirnem sporazumu za njihov nadaljnji razvoj, in ker imata EU in Rusija globoke in celovite odnose, zlasti na področju energije, gospodarstva in poslovnega sektorja; |
| --- | --- |

A.

ker je EU zavezana nadaljnjemu poglabljanju in razvoju odnosov med EU in Rusijo, kar se kaže v njeni zavzetosti za pogajanja o novem okvirnem sporazumu za njihov nadaljnji razvoj, in ker imata EU in Rusija globoke in celovite odnose, zlasti na področju energije, gospodarstva in poslovnega sektorja;

| B. | ker se je vrhunsko srečanje EU in Rusije 28. januarja 2014 sprevrglo v triurno okrnjeno srečanje, ki se je osredotočalo na omejeno število vprašanj, kar odraža izzive v odnosih med EU in Rusijo, zlasti zaradi ruskega pritiska na države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

B.

ker se je vrhunsko srečanje EU in Rusije 28. januarja 2014 sprevrglo v triurno okrnjeno srečanje, ki se je osredotočalo na omejeno število vprašanj, kar odraža izzive v odnosih med EU in Rusijo, zlasti zaradi ruskega pritiska na države vzhodnega partnerstva;

| C. | ker so okrepljeno sodelovanje in dobri sosedski odnosi med EU in Rusijo bistvenega pomena za stabilnost, varnost in blaginjo v Evropi in zlasti v skupni soseščini; ker lahko razvoj strateškega partnerstva med EU in Rusko federacijo temelji le na skupnih vrednotah; ker je bistvenega pomena, da se med partnericama začne sodelovanje na mednarodni ravni v vseh institucijah, organizacijah in forumih, da se izboljša upravljanje na svetovni ravni in začnejo obravnavati skupni izzivi, |
| --- | --- |

C.

ker so okrepljeno sodelovanje in dobri sosedski odnosi med EU in Rusijo bistvenega pomena za stabilnost, varnost in blaginjo v Evropi in zlasti v skupni soseščini; ker lahko razvoj strateškega partnerstva med EU in Rusko federacijo temelji le na skupnih vrednotah; ker je bistvenega pomena, da se med partnericama začne sodelovanje na mednarodni ravni v vseh institucijah, organizacijah in forumih, da se izboljša upravljanje na svetovni ravni in začnejo obravnavati skupni izzivi,

| D. | ker še vedno vlada zaskrbljenost o razvoju dogodkov v Ruski federaciji v zvezi s spoštovanjem in varstvom človekovih pravic ter spoštovanjem skupno dogovorjenih demokratičnih načel in pravne države; ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, s čimer se je zavezala načelom demokracije in spoštovanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker še vedno vlada zaskrbljenost o razvoju dogodkov v Ruski federaciji v zvezi s spoštovanjem in varstvom človekovih pravic ter spoštovanjem skupno dogovorjenih demokratičnih načel in pravne države; ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, s čimer se je zavezala načelom demokracije in spoštovanju človekovih pravic;

| E. | ker so na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Vilni vse sodelujoče države ponovno potrdile zavezanost načelom mednarodnega prava in temeljnim vrednotam, vključno z demokracijo, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic; |
| --- | --- |

E.

ker so na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Vilni vse sodelujoče države ponovno potrdile zavezanost načelom mednarodnega prava in temeljnim vrednotam, vključno z demokracijo, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic;

| F. | ker so dobrososedski odnosi, mir in stabilnost v državah skupne soseščine v interesu Rusije in EU; ker je treba razviti odprt, odkrit in v rezultate usmerjen dialog o krizah v teh državah, pri tem pa je zlasti treba upoštevati zamrznjene konflikte, da se okrepita varnost in stabilnost, podpre ozemeljska celovitost teh držav ter razvije skupni mehanizem kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

F.

ker so dobrososedski odnosi, mir in stabilnost v državah skupne soseščine v interesu Rusije in EU; ker je treba razviti odprt, odkrit in v rezultate usmerjen dialog o krizah v teh državah, pri tem pa je zlasti treba upoštevati zamrznjene konflikte, da se okrepita varnost in stabilnost, podpre ozemeljska celovitost teh držav ter razvije skupni mehanizem kriznega upravljanja;

| G. | ker imajo države vzhodnega partnerstva v skladu s helsinškim sporazumom polno suvereno pravico in svobodo vzpostavljanja stikov kot enakovredne partnerice s partnericami po lastni izbiri; |
| --- | --- |

G.

ker imajo države vzhodnega partnerstva v skladu s helsinškim sporazumom polno suvereno pravico in svobodo vzpostavljanja stikov kot enakovredne partnerice s partnericami po lastni izbiri;

| H. | ker se postopek postavljanja meja okoli Abhazije in Chinvalske regije/Južne Osetije stopnjuje in postaja sovražno, in sicer ob podpori ruskih sil in v škodo gruzijskega ozemlja; |
| --- | --- |

H.

ker se postopek postavljanja meja okoli Abhazije in Chinvalske regije/Južne Osetije stopnjuje in postaja sovražno, in sicer ob podpori ruskih sil in v škodo gruzijskega ozemlja;

| I. | ker od 1. decembra 2013 letalski prevozniki ruskim oblastem sporočajo izpopolnjene podatke o potnikih in ker bodo ruske oblasti od 1. julija 2014 za prelete zahtevale popolne podatke o potnikih in posadki; ker nameravajo ruske oblasti ustvariti celovit sistem evidence imen potnikov; |
| --- | --- |

I.

ker od 1. decembra 2013 letalski prevozniki ruskim oblastem sporočajo izpopolnjene podatke o potnikih in ker bodo ruske oblasti od 1. julija 2014 za prelete zahtevale popolne podatke o potnikih in posadki; ker nameravajo ruske oblasti ustvariti celovit sistem evidence imen potnikov;

| 1. | meni, da je vrhunsko srečanje EU-Rusija 28. januarja 2014 priložnost za razmislek o naravi in usmeritvi strateškega partnerstva med EU in Rusijo ter za pojasnitev vprašanj, o katerih se državi ne strinjata; ugotavlja, da okrnjena oblika vrhunskega srečanja EU in Rusije odraža trenutne odnose med EU in Rusijo in omogoča pragmatično izmenjavo mnenj o aktualnih vprašanjih, obenem pa simbolizira izzive, s katerimi se EU in Rusija soočata pri sodelovanju; pričakuje, da bo razprava vodila k večjemu vzajemnemu zaupanju in ustvarila pogoje za nov politični zagon, ki bo spodbudil napredovanje partnerstva; |
| --- | --- |

1.

meni, da je vrhunsko srečanje EU-Rusija 28. januarja 2014 priložnost za razmislek o naravi in usmeritvi strateškega partnerstva med EU in Rusijo ter za pojasnitev vprašanj, o katerih se državi ne strinjata; ugotavlja, da okrnjena oblika vrhunskega srečanja EU in Rusije odraža trenutne odnose med EU in Rusijo in omogoča pragmatično izmenjavo mnenj o aktualnih vprašanjih, obenem pa simbolizira izzive, s katerimi se EU in Rusija soočata pri sodelovanju; pričakuje, da bo razprava vodila k večjemu vzajemnemu zaupanju in ustvarila pogoje za nov politični zagon, ki bo spodbudil napredovanje partnerstva;

| 2. | ponavlja prepričanje, da Rusija ostaja ena najpomembnejših partneric EU pri vzpostavljanju strateškega sodelovanja, saj si z njo deli ne le gospodarske in trgovske interese, pač pa tudi cilj uresničevanja skupno dogovorjenih demokratičnih vrednot; poudarja, da napredek v dvostranskih odnosih zahteva odprto razpravo za pojasnitev vprašanj, o katerih se državi ne strinjata; |
| --- | --- |

2.

ponavlja prepričanje, da Rusija ostaja ena najpomembnejših partneric EU pri vzpostavljanju strateškega sodelovanja, saj si z njo deli ne le gospodarske in trgovske interese, pač pa tudi cilj uresničevanja skupno dogovorjenih demokratičnih vrednot; poudarja, da napredek v dvostranskih odnosih zahteva odprto razpravo za pojasnitev vprašanj, o katerih se državi ne strinjata;

| 3. | poudarja, da je potreben trajen in tvoren dialog, v okviru katerega bi razpravljali o razvoju razmer v skupni soseščini, pa tudi o različnih pobudah za regionalne gospodarske povezave, zlasti njihovih trgovinskih učinkih, na podlagi obstoječih obveznosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO); poziva EU in Rusijo, naj poiščeta načine, kako bi bili postopki povezovanja, ki potekajo na obeh straneh, bolj združljivi, hkrati pa naj si še naprej prizadevata za možnost skupnega trgovinskega in gospodarskega območja v prihodnosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je potreben trajen in tvoren dialog, v okviru katerega bi razpravljali o razvoju razmer v skupni soseščini, pa tudi o različnih pobudah za regionalne gospodarske povezave, zlasti njihovih trgovinskih učinkih, na podlagi obstoječih obveznosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO); poziva EU in Rusijo, naj poiščeta načine, kako bi bili postopki povezovanja, ki potekajo na obeh straneh, bolj združljivi, hkrati pa naj si še naprej prizadevata za možnost skupnega trgovinskega in gospodarskega območja v prihodnosti;

| 4. | ponovno poudarja, da mora dialog med EU in Rusijo o vprašanjih v zvezi s skupno soseščino temeljiti na temeljnem načelu suverenosti in neodvisnosti sosednjih držav glede izbiranja političnih in trgovinskih zavezništev; je prepričan, da so nadaljnje politične in ekonomske reforme v državah vzhodnega partnerstva, vključno z Ukrajino, na podlagi vrednot in standardov EU končno v interesu Rusije, saj bi se s tem razširilo območje stabilnosti, blaginje in sodelovanja ob njenih mejah; opominja, da EU redno poziva Rusijo, naj prispeva k temu procesu s konstruktivnim sodelovanjem z državami vzhodnega partnerstva; nasprotuje nameri Rusije, da bi regijo vzhodnega partnerstva še naprej obravnavala kot območje pod svojim vplivom; meni, da bi morali imeti samo ukrajinski državljani pravico, da odločajo o prihodnosti svoje države; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja, da mora dialog med EU in Rusijo o vprašanjih v zvezi s skupno soseščino temeljiti na temeljnem načelu suverenosti in neodvisnosti sosednjih držav glede izbiranja političnih in trgovinskih zavezništev; je prepričan, da so nadaljnje politične in ekonomske reforme v državah vzhodnega partnerstva, vključno z Ukrajino, na podlagi vrednot in standardov EU končno v interesu Rusije, saj bi se s tem razširilo območje stabilnosti, blaginje in sodelovanja ob njenih mejah; opominja, da EU redno poziva Rusijo, naj prispeva k temu procesu s konstruktivnim sodelovanjem z državami vzhodnega partnerstva; nasprotuje nameri Rusije, da bi regijo vzhodnega partnerstva še naprej obravnavala kot območje pod svojim vplivom; meni, da bi morali imeti samo ukrajinski državljani pravico, da odločajo o prihodnosti svoje države;

| 5. | obžaluje dejstvo, da ruski voditelji dojemajo vzhodno partnerstvo EU kot grožnjo svojim političnim in gospodarskim interesom; poudarja, da bo – ravno nasprotno – povečanje trgovine in gospodarskih dejavnosti Rusiji koristilo, njena varnost pa bo zaradi stabilnega in predvidljivega sosedstva večja; poudarja, da je pomembno razvijati sinergije, da bi državam v skupnem sosedstvu omogočili, da čim bolj izkoristijo prednosti dvostranskih odnosov tako z EU kot Rusko federacijo; |
| --- | --- |

5.

obžaluje dejstvo, da ruski voditelji dojemajo vzhodno partnerstvo EU kot grožnjo svojim političnim in gospodarskim interesom; poudarja, da bo – ravno nasprotno – povečanje trgovine in gospodarskih dejavnosti Rusiji koristilo, njena varnost pa bo zaradi stabilnega in predvidljivega sosedstva večja; poudarja, da je pomembno razvijati sinergije, da bi državam v skupnem sosedstvu omogočili, da čim bolj izkoristijo prednosti dvostranskih odnosov tako z EU kot Rusko federacijo;

| 6. | ponavlja, da v nasprotju s carinsko unijo, za katero se zavzema Rusija, sporazumi EU z državami vzhodnega partnerstva o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine slednjim ne preprečujejo proste trgovine s tretjimi državami; zato poudarja, da bodo vzhodne partnerice po podpisu pridružitvenega sporazuma, vključno s sporazumom o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, še vedno lahko prosto trgovale z Rusijo po pogodbah o prosti trgovini, ki so jih sklenile v okviru Skupnosti neodvisnih držav; |
| --- | --- |

6.

ponavlja, da v nasprotju s carinsko unijo, za katero se zavzema Rusija, sporazumi EU z državami vzhodnega partnerstva o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine slednjim ne preprečujejo proste trgovine s tretjimi državami; zato poudarja, da bodo vzhodne partnerice po podpisu pridružitvenega sporazuma, vključno s sporazumom o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, še vedno lahko prosto trgovale z Rusijo po pogodbah o prosti trgovini, ki so jih sklenile v okviru Skupnosti neodvisnih držav;

| 7. | pričakuje, da se bodo, če bodo ustvarjeni ustrezni pogoji, pogajanja za nov sporazum začela na prihodnjem vrhunskem srečanju, ki bo junija 2014 v Sočiju; obžaluje pomanjkanje napredka pri pogajanjih o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki bi nadomestil sedaj veljavnega, in sicer zaradi nepripravljenosti ruske strani, da bi se spustila v vsebinska pogajanja o trgovinskem poglavju; poudarja, da je treba ohraniti zavezanost partnerstvu za modernizacijo; |
| --- | --- |

7.

pričakuje, da se bodo, če bodo ustvarjeni ustrezni pogoji, pogajanja za nov sporazum začela na prihodnjem vrhunskem srečanju, ki bo junija 2014 v Sočiju; obžaluje pomanjkanje napredka pri pogajanjih o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki bi nadomestil sedaj veljavnega, in sicer zaradi nepripravljenosti ruske strani, da bi se spustila v vsebinska pogajanja o trgovinskem poglavju; poudarja, da je treba ohraniti zavezanost partnerstvu za modernizacijo;

| 8. | poziva k učinkovitemu usklajevanju politike EU glede Rusije v naslednjem mandatu Evropske komisije, z jasno in osrednjo vlogo visokega predstavnika/podpredsednika in skupnim pristopom držav članic do Rusije; |
| --- | --- |

8.

poziva k učinkovitemu usklajevanju politike EU glede Rusije v naslednjem mandatu Evropske komisije, z jasno in osrednjo vlogo visokega predstavnika/podpredsednika in skupnim pristopom držav članic do Rusije;

| 9. | poziva Rusijo, naj izpolni vse večstranske obveznosti na podlagi pristopa k STO ter naj v celoti izvaja svoje zaveze v tem okviru; poziva Rusijo, naj se vzdrži samovoljnega prepovedovanja izdelkov iz držav članic EU, saj so taki ukrepi škodljivi za dvostranske odnose med posameznimi državami članicami in Rusijo ter za odnose med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

9.

poziva Rusijo, naj izpolni vse večstranske obveznosti na podlagi pristopa k STO ter naj v celoti izvaja svoje zaveze v tem okviru; poziva Rusijo, naj se vzdrži samovoljnega prepovedovanja izdelkov iz držav članic EU, saj so taki ukrepi škodljivi za dvostranske odnose med posameznimi državami članicami in Rusijo ter za odnose med EU in Rusijo;

| 10. | odločno obsoja nedavne teroristične napade v Volgogradu; pozdravlja sprejetje skupne izjave EU in Rusije o boju proti terorizmu z dne 28. januarja 2014, v kateri sta se obe strinjali, da bosta preučili možnosti za nadaljnjo krepitev sodelovanja v odziv na zločine teroristov in organizirani kriminal, za razširitev sodelovanja in izmenjavo dobre prakse v boju proti terorizmu in usposabljanju strokovnjakov na tem področju ter za okrepitev svojega sodelovanja v okviru Združenih narodov, pa tudi v drugih večstranskih forumih; |
| --- | --- |

10.

odločno obsoja nedavne teroristične napade v Volgogradu; pozdravlja sprejetje skupne izjave EU in Rusije o boju proti terorizmu z dne 28. januarja 2014, v kateri sta se obe strinjali, da bosta preučili možnosti za nadaljnjo krepitev sodelovanja v odziv na zločine teroristov in organizirani kriminal, za razširitev sodelovanja in izmenjavo dobre prakse v boju proti terorizmu in usposabljanju strokovnjakov na tem področju ter za okrepitev svojega sodelovanja v okviru Združenih narodov, pa tudi v drugih večstranskih forumih;

| 11. | je seznanjen s poročilom o napredku skupnih prostorov EU in Rusije, v katerih sta navedena napredek ali nazadovanje pri izvajanju skupnih prostorov EU in Rusije ter načrtov, sprejetih leta 2005; posebej podpira sodelovanje na področju raziskav in razvoja ter poudarja, da štirje skupni prostori temeljijo na načelu vzajemnosti; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen s poročilom o napredku skupnih prostorov EU in Rusije, v katerih sta navedena napredek ali nazadovanje pri izvajanju skupnih prostorov EU in Rusije ter načrtov, sprejetih leta 2005; posebej podpira sodelovanje na področju raziskav in razvoja ter poudarja, da štirje skupni prostori temeljijo na načelu vzajemnosti;

| 12. | poudarja pomen energetske varnosti in dejstva, da oskrba z naravnimi viri ne bi smela biti politično orodje; poudarja pomen sodelovanja na področju energije za obe strani, saj pomeni priložnost za nadaljnjo trgovinsko in gospodarsko sodelovanje na odprtem in preglednem trgu, s popolnim razumevanjem potreb EU po raznovrstnosti prevoznih poti in ponudnikov energije; poudarja, da bi morali biti načeli soodvisnosti in preglednosti osnova tega sodelovanja, kot tudi enak dostop do trgov, infrastrukture in naložb; poziva, da mora sodelovanje med EU in Rusijo na področju energije trdno temeljiti na načelih notranjega trga, vključno s tretjim energetskim svežnjem, zlasti glede dostopa tretjih strani, pa tudi s pogodbo o energetski listini; je prepričan, da bi Rusija s popolnim sprejetjem načel pogodbe o energetski listini zagotovila vzajemno korist za dvostranske odnose v energetiki; poziva k tesnemu sodelovanju med EU in Rusijo na področju oskrbe s surovinami in redkimi zemljami, predvsem tistimi, ki so označene kot kritične, in poziva k spoštovanju mednarodnih pravil, predvsem pravil STO; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen energetske varnosti in dejstva, da oskrba z naravnimi viri ne bi smela biti politično orodje; poudarja pomen sodelovanja na področju energije za obe strani, saj pomeni priložnost za nadaljnjo trgovinsko in gospodarsko sodelovanje na odprtem in preglednem trgu, s popolnim razumevanjem potreb EU po raznovrstnosti prevoznih poti in ponudnikov energije; poudarja, da bi morali biti načeli soodvisnosti in preglednosti osnova tega sodelovanja, kot tudi enak dostop do trgov, infrastrukture in naložb; poziva, da mora sodelovanje med EU in Rusijo na področju energije trdno temeljiti na načelih notranjega trga, vključno s tretjim energetskim svežnjem, zlasti glede dostopa tretjih strani, pa tudi s pogodbo o energetski listini; je prepričan, da bi Rusija s popolnim sprejetjem načel pogodbe o energetski listini zagotovila vzajemno korist za dvostranske odnose v energetiki; poziva k tesnemu sodelovanju med EU in Rusijo na področju oskrbe s surovinami in redkimi zemljami, predvsem tistimi, ki so označene kot kritične, in poziva k spoštovanju mednarodnih pravil, predvsem pravil STO;

| 13. | poziva Rusko federacijo, naj poveča svoj prispevek k spopadanju s podnebnimi spremembami; zlasti poziva Rusijo, naj sprejme zavezujoči cilj za drugo obdobje z ratifikacijo dodatka iz Dohe h kjotskemu protokolu in okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja; |
| --- | --- |

13.

poziva Rusko federacijo, naj poveča svoj prispevek k spopadanju s podnebnimi spremembami; zlasti poziva Rusijo, naj sprejme zavezujoči cilj za drugo obdobje z ratifikacijo dodatka iz Dohe h kjotskemu protokolu in okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja;

| 14. | ponovno poudarja svojo zavezo dolgoročnemu cilju potovanja med EU in Rusijo brez vizumov, ki naj se doseže postopoma in s poudarkom na vsebini in praktičnem napredku; ugotavlja, da potekajo pogajanja o dopolnitvi sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov, izvajajo pa se tudi skupni ukrepi v smeri odprave vizumov za kratka potovanja; je močno zaskrbljen zaradi načrtovane vključitve velikega števila ruskih uradnikov s „službenim potnim listom“ v dogovor o poenostavitvi vizumskih postopkov; |
| --- | --- |

14.

ponovno poudarja svojo zavezo dolgoročnemu cilju potovanja med EU in Rusijo brez vizumov, ki naj se doseže postopoma in s poudarkom na vsebini in praktičnem napredku; ugotavlja, da potekajo pogajanja o dopolnitvi sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov, izvajajo pa se tudi skupni ukrepi v smeri odprave vizumov za kratka potovanja; je močno zaskrbljen zaradi načrtovane vključitve velikega števila ruskih uradnikov s „službenim potnim listom“ v dogovor o poenostavitvi vizumskih postopkov;

| 15. | izraža zaskrbljenost nad razvojem razmer v Ruski federaciji, kar zadeva spoštovanje in varstvo človekovih pravic in spoštovanje skupno dogovorjenih demokratičnih načel, pravil in postopkov, zlasti v zvezi z zakonom o tujih agentih, zakonodajo proti LGBTI, ponovno kriminalizacijo obrekovanja, zakonom o izdaji in zakonodajo, ki ureja javne proteste; poziva Rusijo, naj kot članica Sveta Evrope spoštuje svoje mednarodne obveznosti; |
| --- | --- |

15.

izraža zaskrbljenost nad razvojem razmer v Ruski federaciji, kar zadeva spoštovanje in varstvo človekovih pravic in spoštovanje skupno dogovorjenih demokratičnih načel, pravil in postopkov, zlasti v zvezi z zakonom o tujih agentih, zakonodajo proti LGBTI, ponovno kriminalizacijo obrekovanja, zakonom o izdaji in zakonodajo, ki ureja javne proteste; poziva Rusijo, naj kot članica Sveta Evrope spoštuje svoje mednarodne obveznosti;

| 16. | pozdravlja nedavne primere amnestije in poudarja, da bo jasno in zanesljivo razumevanje temeljnih svoboščin, človekovih pravic in pravne države prispevalo k dodatnemu napredku našega strateškega partnerstva; poudarja, da je neodvisen, nepristranski in učinkovit pravosodni sistem jedro pravne države in v veliki meri prispeva k razvoju zanesljivega in stabilnega poslovnega okolja in naložbenega ozračja; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja nedavne primere amnestije in poudarja, da bo jasno in zanesljivo razumevanje temeljnih svoboščin, človekovih pravic in pravne države prispevalo k dodatnemu napredku našega strateškega partnerstva; poudarja, da je neodvisen, nepristranski in učinkovit pravosodni sistem jedro pravne države in v veliki meri prispeva k razvoju zanesljivega in stabilnega poslovnega okolja in naložbenega ozračja;

| 17. | ponovno poudarja zaskrbljenost zaradi nadaljnjega slabšanja splošnih razmer na področju človekovih pravic v Rusiji ter odsotnost vsakršnega napredka pri posvetovanjih med EU in Rusijo o človekovih pravicah; obžaluje zlasti, da je ta dialog postal proces in ne sredstvo za doseganje merljivih in oprijemljivih rezultatov; ponovno vztraja, da je v ta posvetovanja o človekovih pravicah treba vključiti javne kazalnike napredka, pa tudi izboljšati dialog, na primer s spreminjanjem lokacije posvetovanj, s sodelovanjem ruskih oblasti in nevladnih organizacij v tem procesu in njihovim dogovarjanjem o sestavi ruske delegacije, ter da je treba ob vsakem vrhu med EU in Rusijo ter po sejah partnerskega sveta objaviti javno oceno napredka na teh srečanjih; |
| --- | --- |

17.

ponovno poudarja zaskrbljenost zaradi nadaljnjega slabšanja splošnih razmer na področju človekovih pravic v Rusiji ter odsotnost vsakršnega napredka pri posvetovanjih med EU in Rusijo o človekovih pravicah; obžaluje zlasti, da je ta dialog postal proces in ne sredstvo za doseganje merljivih in oprijemljivih rezultatov; ponovno vztraja, da je v ta posvetovanja o človekovih pravicah treba vključiti javne kazalnike napredka, pa tudi izboljšati dialog, na primer s spreminjanjem lokacije posvetovanj, s sodelovanjem ruskih oblasti in nevladnih organizacij v tem procesu in njihovim dogovarjanjem o sestavi ruske delegacije, ter da je treba ob vsakem vrhu med EU in Rusijo ter po sejah partnerskega sveta objaviti javno oceno napredka na teh srečanjih;

| 18. | poziva Rusijo, naj v celoti razveljavi zvezni zakon o propagandi netradicionalnih spolnih odnosov in podobne regionalne protipropagandne zakone, ki omejujejo človekove pravice, zlasti svobodo izražanja in združevanja v zvezi s spolno usmeritvijo in spolno identiteto; izraža iskreno zaskrbljenost zaradi negativnih posledic teh zakonov za družbo, saj se diskriminacija in nasilje nad osebami LGBTI povečuje; poziva delegacijo EU, naj v skladu z ustreznimi smernicami poveča podporo zagovornikom človekovih pravic za osebe LGBTI; |
| --- | --- |

18.

poziva Rusijo, naj v celoti razveljavi zvezni zakon o propagandi netradicionalnih spolnih odnosov in podobne regionalne protipropagandne zakone, ki omejujejo človekove pravice, zlasti svobodo izražanja in združevanja v zvezi s spolno usmeritvijo in spolno identiteto; izraža iskreno zaskrbljenost zaradi negativnih posledic teh zakonov za družbo, saj se diskriminacija in nasilje nad osebami LGBTI povečuje; poziva delegacijo EU, naj v skladu z ustreznimi smernicami poveča podporo zagovornikom človekovih pravic za osebe LGBTI;

| 19. | ponovno poziva Komisijo, naj v okviru načrtovanja evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) ter finančnega instrumenta za organizacije civilne družbe in lokalne organe (CSO/LA), ki sedaj poteka, znatno okrepi prizadevanja in pomoč zatirani civilni družbi, tako da podvoji finančne prispevke za to državo; |
| --- | --- |

19.

ponovno poziva Komisijo, naj v okviru načrtovanja evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) ter finančnega instrumenta za organizacije civilne družbe in lokalne organe (CSO/LA), ki sedaj poteka, znatno okrepi prizadevanja in pomoč zatirani civilni družbi, tako da podvoji finančne prispevke za to državo;

| 20. | poudarja, da so redna srečanja za politični dialog o širšem naboru vprašanj zunanje politike bistveni del odnosov med EU in Rusijo; poudarja, da mora Rusija kot stalna članica varnostnega sveta Združenih narodov prevzeti svojo odgovornost pri mednarodnih krizah; poziva Rusijo, naj na drugi ženevski konferenci o Siriji uporabi zelo konstruktiven pristop in naj si prizadeva za oblikovanje politične rešitve za konflikt; pozdravlja ruska prizadevanja v sodelovanju z ZDA in mednarodno skupnostjo za odobritev resolucije varnostnega sveta Združenih narodov v zvezi z uničenjem sirskega kemičnega orožja ob začetku pogovorov Ženeva II; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so redna srečanja za politični dialog o širšem naboru vprašanj zunanje politike bistveni del odnosov med EU in Rusijo; poudarja, da mora Rusija kot stalna članica varnostnega sveta Združenih narodov prevzeti svojo odgovornost pri mednarodnih krizah; poziva Rusijo, naj na drugi ženevski konferenci o Siriji uporabi zelo konstruktiven pristop in naj si prizadeva za oblikovanje politične rešitve za konflikt; pozdravlja ruska prizadevanja v sodelovanju z ZDA in mednarodno skupnostjo za odobritev resolucije varnostnega sveta Združenih narodov v zvezi z uničenjem sirskega kemičnega orožja ob začetku pogovorov Ženeva II;

| 21. | poudarja pomembnost dialoga in sodelovanja z Rusijo o vprašanjih svetovnega pomena, da bi se uspešno spopadli z vprašanji, kot so Afganistan, delo bližnjevzhodne četverice in boj proti piratstvu ob obali Afriškega roga; spodbuja poglobitev in okrepitev tega sodelovanja, katerega cilj je skupno ukrepanje v zvezi s iranskim jedrskim programom; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomembnost dialoga in sodelovanja z Rusijo o vprašanjih svetovnega pomena, da bi se uspešno spopadli z vprašanji, kot so Afganistan, delo bližnjevzhodne četverice in boj proti piratstvu ob obali Afriškega roga; spodbuja poglobitev in okrepitev tega sodelovanja, katerega cilj je skupno ukrepanje v zvezi s iranskim jedrskim programom;

| 22. | poziva Rusijo, naj umakne priznanje odcepitve gruzijskih pokrajin Abhazije in Chinvalija/Južne Osetije; ostro obsoja proces postavljanja meja v Abhaziji in Chinvalski regiji/Južni Osetiji, zaradi katerega se je razširila površina okupiranega ozemlja v škodo Gruzije; poziva Gruzijo in Rusijo, naj brezpogojno sodelujeta v neposrednih pogovorih o vrsti vprašanj, pri čemer naj po potrebi izbereta vzajemno sprejemljivo neodvisno tretjo stranko za mediacijo, to pa naj dopolnjuje, ne pa zamenja, obstoječi ženevski proces; |
| --- | --- |

22.

poziva Rusijo, naj umakne priznanje odcepitve gruzijskih pokrajin Abhazije in Chinvalija/Južne Osetije; ostro obsoja proces postavljanja meja v Abhaziji in Chinvalski regiji/Južni Osetiji, zaradi katerega se je razširila površina okupiranega ozemlja v škodo Gruzije; poziva Gruzijo in Rusijo, naj brezpogojno sodelujeta v neposrednih pogovorih o vrsti vprašanj, pri čemer naj po potrebi izbereta vzajemno sprejemljivo neodvisno tretjo stranko za mediacijo, to pa naj dopolnjuje, ne pa zamenja, obstoječi ženevski proces;

| 23. | poziva Rusko federacijo, naj izpolni zaveze, ki jih je leta 1996 sprejela v Svetu Evrope in ponovila v sklepih z vrhunskega srečanja OVSE (Istanbul, 1999 in Oporto, 2002), o umiku ruskih vojakov in orožja z moldavijskega ozemlja; izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja napredka pri tem vprašanju; poudarja, da so se vse strani, udeležene v pogovorih (5+2), zavezale, da bodo rešile konflikt na podlagi ozemeljske celovitosti Republike Moldavije; poziva Rusijo, naj v okviru skupine iz Minska igra konstruktivno vlogo v prizadevanjih za rešitev dolgotrajnega konflikta v Gorskem Karabahu; |
| --- | --- |

23.

poziva Rusko federacijo, naj izpolni zaveze, ki jih je leta 1996 sprejela v Svetu Evrope in ponovila v sklepih z vrhunskega srečanja OVSE (Istanbul, 1999 in Oporto, 2002), o umiku ruskih vojakov in orožja z moldavijskega ozemlja; izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja napredka pri tem vprašanju; poudarja, da so se vse strani, udeležene v pogovorih (5+2), zavezale, da bodo rešile konflikt na podlagi ozemeljske celovitosti Republike Moldavije; poziva Rusijo, naj v okviru skupine iz Minska igra konstruktivno vlogo v prizadevanjih za rešitev dolgotrajnega konflikta v Gorskem Karabahu;

| 24. | meni, da so potrebna nova prizadevanja za napredek pri sodelovanju in dialogu med EU in Rusijo o vprašanjih regionalne varnosti, vključno z rešitvijo dolgotrajnih konfliktov v soseščini; |
| --- | --- |

24.

meni, da so potrebna nova prizadevanja za napredek pri sodelovanju in dialogu med EU in Rusijo o vprašanjih regionalne varnosti, vključno z rešitvijo dolgotrajnih konfliktov v soseščini;

| 25. | poudarja pomembnost spodbujanja medkulturnega dialoga med EU in Rusijo ter vzajemnega poznavanja zgodovine in kulturne dediščine, pa tudi spodbujanja mobilnosti in izmenjave študentov, učiteljev, profesorjev in raziskovalcev, da bi se olajšali stiki med ljudmi, ki bi jasno in konkretno odražali trajno partnerstvo, to pa bi dolgoročno vodilo k skupnosti vrednot; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomembnost spodbujanja medkulturnega dialoga med EU in Rusijo ter vzajemnega poznavanja zgodovine in kulturne dediščine, pa tudi spodbujanja mobilnosti in izmenjave študentov, učiteljev, profesorjev in raziskovalcev, da bi se olajšali stiki med ljudmi, ki bi jasno in konkretno odražali trajno partnerstvo, to pa bi dolgoročno vodilo k skupnosti vrednot;

| 26. | poziva ruske oblasti, naj sodelujejo pri odpiranju ruskih arhivov, omogočijo dostop raziskovalcem in prekličejo tajnost pomembnih dokumentov, tudi v zvezi z usodo Raoula Wallenberga, ki je pred 70 leti na tisoče madžarskih Judov rešil pred genocidom; |
| --- | --- |

26.

poziva ruske oblasti, naj sodelujejo pri odpiranju ruskih arhivov, omogočijo dostop raziskovalcem in prekličejo tajnost pomembnih dokumentov, tudi v zvezi z usodo Raoula Wallenberga, ki je pred 70 leti na tisoče madžarskih Judov rešil pred genocidom;

| 27. | pozdravlja delo odbora za parlamentarno sodelovanje med EU in Rusijo kot platforme za razvoj sodelovanja in nadaljnjega dialoga med obema parlamentarnima institucijama; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja delo odbora za parlamentarno sodelovanje med EU in Rusijo kot platforme za razvoj sodelovanja in nadaljnjega dialoga med obema parlamentarnima institucijama;

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladam in parlamentom držav vzhodnega partnerstva, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladam in parlamentom držav vzhodnega partnerstva, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/122

---

P7_TA(2014)0102

Poročilo o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2013

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2013 (2013/2884(RSP))

(2017/C 093/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani, ki je bil podpisan 16. junija 2008 in so ga ratificirale vse države članice EU ter Bosna in Hercegovina, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani, ki je bil podpisan 16. junija 2008 in so ga ratificirale vse države članice EU ter Bosna in Hercegovina,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Zahodnem Balkanu z dne 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom „Solunska agenda za Zahodni Balkan: na poti k evropski integraciji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Zahodnem Balkanu z dne 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom „Solunska agenda za Zahodni Balkan: na poti k evropski integraciji“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Bosni in Hercegovini z dne 11. decembra 2012 in 21. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Bosni in Hercegovini z dne 11. decembra 2012 in 21. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. oktobra 2013 z naslovom „Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2013–2014“ (COM(2013)0700) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 16. oktobra 2013 z naslovom „Bosna in Hercegovina: poročilo o napredku za leto 2013“ (SWD(2013)0415), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. oktobra 2013 z naslovom „Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2013–2014“ (COM(2013)0700) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 16. oktobra 2013 z naslovom „Bosna in Hercegovina: poročilo o napredku za leto 2013“ (SWD(2013)0415),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 23. maja 2013 o poročilu o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2012 (1) in resolucije z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 23. maja 2013 o poročilu o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2012 (1) in resolucije z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (2),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker se EU še naprej odločno zavzema za suvereno in enotno Bosno in Hercegovino ter za možnost članstva te države; |
| --- | --- |

A.

ker se EU še naprej odločno zavzema za suvereno in enotno Bosno in Hercegovino ter za možnost članstva te države;

| B. | ker zapletena in neučinkovita institucionalna struktura, ki izvira iz Priloge 4 Daytonskega sporazuma, pa tudi nedejavnost političnih voditeljev Bosne in Hercegovine in njihova nezmožnost sklepanja kompromisov še naprej negativno vplivajo na zmožnost države, da bi napredovala v smeri EU ter državljanom zagotovila boljše življenje; ker je ustavna reforma, usmerjena v delujočo in vključujočo demokratično državo, nujno potrebna; |
| --- | --- |

B.

ker zapletena in neučinkovita institucionalna struktura, ki izvira iz Priloge 4 Daytonskega sporazuma, pa tudi nedejavnost političnih voditeljev Bosne in Hercegovine in njihova nezmožnost sklepanja kompromisov še naprej negativno vplivajo na zmožnost države, da bi napredovala v smeri EU ter državljanom zagotovila boljše življenje; ker je ustavna reforma, usmerjena v delujočo in vključujočo demokratično državo, nujno potrebna;

| C. | ker je možnost članstva v EU Bosni in Hercegovini ponujena kot enotni državi; |
| --- | --- |

C.

ker je možnost članstva v EU Bosni in Hercegovini ponujena kot enotni državi;

| D. | ker sta potrebna nov zagon ter spoštovanje državljanov in mednarodnih obveznosti, da ne bi v času do splošnih volitev oktobra 2014 ponovno prišlo do zastoja; |
| --- | --- |

D.

ker sta potrebna nov zagon ter spoštovanje državljanov in mednarodnih obveznosti, da ne bi v času do splošnih volitev oktobra 2014 ponovno prišlo do zastoja;

| E. | ker razširjena korupcija, zelo visoka brezposelnost in pomanjkanje obetov državljanov Bosne in Hercegovine za prihodnost še naprej resno otežujejo družbeno-gospodarski in politični razvoj v državi; |
| --- | --- |

E.

ker razširjena korupcija, zelo visoka brezposelnost in pomanjkanje obetov državljanov Bosne in Hercegovine za prihodnost še naprej resno otežujejo družbeno-gospodarski in politični razvoj v državi;

| F. | ker je sodelovanje z drugimi državami v regiji v dobrem sosedskem duhu osnovni pogoj za mirno sobivanje in spravo v Bosni in Hercegovini ter regiji jugovzhodne Evrope; |
| --- | --- |

F.

ker je sodelovanje z drugimi državami v regiji v dobrem sosedskem duhu osnovni pogoj za mirno sobivanje in spravo v Bosni in Hercegovini ter regiji jugovzhodne Evrope;

Splošne ugotovitve

| 1. | je globoko zaskrbljen, ker politični voditelji treh etničnih skupnosti v državi še vedno nimajo skupne vizije; poziva politične skupine na vseh ravneh oblasti v državi, naj izboljšajo sodelovanje in dialog, da bi rešile obstoječe spore ter da bi se tako dosegel napredek na poti reform in izboljšalo življenje državljanov Bosne in Hercegovine; poziva civilno družbo, naj se bolj vključi v prizadevanja za reformo države; |
| --- | --- |

1.

je globoko zaskrbljen, ker politični voditelji treh etničnih skupnosti v državi še vedno nimajo skupne vizije; poziva politične skupine na vseh ravneh oblasti v državi, naj izboljšajo sodelovanje in dialog, da bi rešile obstoječe spore ter da bi se tako dosegel napredek na poti reform in izboljšalo življenje državljanov Bosne in Hercegovine; poziva civilno družbo, naj se bolj vključi v prizadevanja za reformo države;

| 2. | pozdravlja sporazum v šestih točkah, dosežen v Bruslju dne 1. oktobra 2013, vendar obžaluje, da centralistične sile ovirajo njegovo izvajanje; poudarja, da je za zagotovitev napredka Bosne in Hercegovine pomembno spoštovati načela federalizma in legitimnega zastopanja; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sporazum v šestih točkah, dosežen v Bruslju dne 1. oktobra 2013, vendar obžaluje, da centralistične sile ovirajo njegovo izvajanje; poudarja, da je za zagotovitev napredka Bosne in Hercegovine pomembno spoštovati načela federalizma in legitimnega zastopanja;

| 3. | poziva k odmiku od nacionalistične in etnocentrične retorike voditeljev treh konstitutivnih narodov v Bosni in Hercegovini; obstoja vse oblike segregacije in diskriminacije na verski ali etnični osnovi v državi; |
| --- | --- |

3.

poziva k odmiku od nacionalistične in etnocentrične retorike voditeljev treh konstitutivnih narodov v Bosni in Hercegovini; obstoja vse oblike segregacije in diskriminacije na verski ali etnični osnovi v državi;

| 4. | poziva politične voditelje, naj se osredotočijo na izvajanje načrta za dialog na visoki ravni in s tem omogočijo izpolnjevanje zahtev, na podlagi katerih bi lahko začel veljati stabilizacijsko-pridružitveni sporazum; |
| --- | --- |

4.

poziva politične voditelje, naj se osredotočijo na izvajanje načrta za dialog na visoki ravni in s tem omogočijo izpolnjevanje zahtev, na podlagi katerih bi lahko začel veljati stabilizacijsko-pridružitveni sporazum;

| 5. | poziva vlade in pristojne organe, naj izboljšajo učinkovitost in delovanje svojih institucij ter vzpostavijo učinkovit mehanizem usklajevanja z EU, da se zagotovita harmoniziran prenos in izvrševanje pravnega reda EU v vsej državi v interesu splošne blaginje državljanov; v zvezi s tem jih poziva, naj zagotovijo, da bodo na ravni države zmožni enotno nastopati; poudarja, da bo brez tega mehanizma proces pristopa k EU še naprej v zastoju; poziva politične stranke, naj si prizadevajo izboljšati politični dialog in politično kulturo; |
| --- | --- |

5.

poziva vlade in pristojne organe, naj izboljšajo učinkovitost in delovanje svojih institucij ter vzpostavijo učinkovit mehanizem usklajevanja z EU, da se zagotovita harmoniziran prenos in izvrševanje pravnega reda EU v vsej državi v interesu splošne blaginje državljanov; v zvezi s tem jih poziva, naj zagotovijo, da bodo na ravni države zmožni enotno nastopati; poudarja, da bo brez tega mehanizma proces pristopa k EU še naprej v zastoju; poziva politične stranke, naj si prizadevajo izboljšati politični dialog in politično kulturo;

| 6. | želi spomniti Komisijo, da širitev EU ne pomeni zgolj prenosa pravnega reda EU ter mora temeljiti na pravi in celoviti zavezanosti evropskim vrednotam; poziva k nadaljnjemu sodelovanju EU z voditelji Bosne in Hercegovine ter ponovnemu razmisleku o pristopu EU k tej državi, saj v primerjavi z drugimi državami v regiji ta ni napredovala v smeri pridobitve statusa kandidatke za članstvo v EU; poziva mednarodno skupnost, Evropski svet in zlasti države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja pri spodbujanju soglasja med političnimi voditelji Bosne in Hercegovine glede nadaljevanja ustavne reforme in reform, povezanih z EU; poziva naslednjega podpredsednika/visokega predstavnika in komisarja za širitev, naj po imenovanju naslednje Komisije v letu 2014 Bosno in Hercegovino obravnava kot poglavitno prednostno nalogo; v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo in angažma delegacije EU in posebnega predstavnika EU v Bosni in Hercegovini; |
| --- | --- |

6.

želi spomniti Komisijo, da širitev EU ne pomeni zgolj prenosa pravnega reda EU ter mora temeljiti na pravi in celoviti zavezanosti evropskim vrednotam; poziva k nadaljnjemu sodelovanju EU z voditelji Bosne in Hercegovine ter ponovnemu razmisleku o pristopu EU k tej državi, saj v primerjavi z drugimi državami v regiji ta ni napredovala v smeri pridobitve statusa kandidatke za članstvo v EU; poziva mednarodno skupnost, Evropski svet in zlasti države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja pri spodbujanju soglasja med političnimi voditelji Bosne in Hercegovine glede nadaljevanja ustavne reforme in reform, povezanih z EU; poziva naslednjega podpredsednika/visokega predstavnika in komisarja za širitev, naj po imenovanju naslednje Komisije v letu 2014 Bosno in Hercegovino obravnava kot poglavitno prednostno nalogo; v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo in angažma delegacije EU in posebnega predstavnika EU v Bosni in Hercegovini;

| 7. | poziva Komisijo, naj še okrepi prizadevanja za lažje sprejetje dogovora o izvrševanju sodbe v primeru Sejdić-Finci, ki zagotavlja enake pravice za vse konstitutivne narode in državljane, ter naj prispeva k uresničevanju ciljev programa EU, med katerimi so delujoč sistem dobrega upravljanja, demokratični razvoj in gospodarska blaginja ter spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj še okrepi prizadevanja za lažje sprejetje dogovora o izvrševanju sodbe v primeru Sejdić-Finci, ki zagotavlja enake pravice za vse konstitutivne narode in državljane, ter naj prispeva k uresničevanju ciljev programa EU, med katerimi so delujoč sistem dobrega upravljanja, demokratični razvoj in gospodarska blaginja ter spoštovanje človekovih pravic;

| 8. | poziva voditelje držav in vlad ter zunanjih ministrov iz EU, naj okrepijo svojo zavezanost tej državi; |
| --- | --- |

8.

poziva voditelje držav in vlad ter zunanjih ministrov iz EU, naj okrepijo svojo zavezanost tej državi;

| 9. | poziva oblasti, naj dosežejo neizpolnjene cilje in pogoje za zaprtje Urada visokega predstavnika, da bi omogočili večjo lokalno zavezanost in odgovornost; poudarja, da se lahko Urad visokega predstavnika ukine šele, ko bodo v celoti izpolnjeni vsi pogoji; |
| --- | --- |

9.

poziva oblasti, naj dosežejo neizpolnjene cilje in pogoje za zaprtje Urada visokega predstavnika, da bi omogočili večjo lokalno zavezanost in odgovornost; poudarja, da se lahko Urad visokega predstavnika ukine šele, ko bodo v celoti izpolnjeni vsi pogoji;

| 10. | je globoko zaskrbljen, ker so štiri leta trajajoča nesoglasja med političnimi voditelji pripeljala do tega, da je Svet Evrope začel razmišljati o zamrznitvi pravice države do zastopanja v tej organizaciji, če pred volitvami ne bi bil dosežen občuten napredek pri izvrševanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; poudarja, da bo legitimnost volitev za predsedstvo in dom narodov Bosne in Hercegovine leta 2014 vprašljiva, če sodba Evropskega sodišča za človekove pravice ne bo izvršena; |
| --- | --- |

10.

je globoko zaskrbljen, ker so štiri leta trajajoča nesoglasja med političnimi voditelji pripeljala do tega, da je Svet Evrope začel razmišljati o zamrznitvi pravice države do zastopanja v tej organizaciji, če pred volitvami ne bi bil dosežen občuten napredek pri izvrševanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; poudarja, da bo legitimnost volitev za predsedstvo in dom narodov Bosne in Hercegovine leta 2014 vprašljiva, če sodba Evropskega sodišča za človekove pravice ne bo izvršena;

| 11. | poudarja, da je ustavna reforma še vedno ključnega pomena za preoblikovanje Bosne in Hercegovine v učinkovito in v celoti delujočo državo; poziva Federacijo, naj v zvezi s tem razmisli o konkretnih predlogih, tudi glede združitve nekaterih kantonov in nove delitve pristojnosti, da bi se njena zapletena institucionalna struktura poenostavila, zagotovi bolj uravnoteženo zastopanost vseh ljudi in državljanov, ki jo sestavljajo, odpravi etnično diskriminacijo in doseže, da bo država bolje delovala ter da bo cenejša in odgovornejša pred svojimi državljani; poziva vse politične stranke, naj na odprt in konstruktiven način sodelujejo v tem procesu in uporabijo svetovanje in smernice, ki jih lahko v njem nudi beneška komisija; pozdravlja in podpira prizadevanja organizacij civilne družbe, da bi vplivale na proces ustavne reforme; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je ustavna reforma še vedno ključnega pomena za preoblikovanje Bosne in Hercegovine v učinkovito in v celoti delujočo državo; poziva Federacijo, naj v zvezi s tem razmisli o konkretnih predlogih, tudi glede združitve nekaterih kantonov in nove delitve pristojnosti, da bi se njena zapletena institucionalna struktura poenostavila, zagotovi bolj uravnoteženo zastopanost vseh ljudi in državljanov, ki jo sestavljajo, odpravi etnično diskriminacijo in doseže, da bo država bolje delovala ter da bo cenejša in odgovornejša pred svojimi državljani; poziva vse politične stranke, naj na odprt in konstruktiven način sodelujejo v tem procesu in uporabijo svetovanje in smernice, ki jih lahko v njem nudi beneška komisija; pozdravlja in podpira prizadevanja organizacij civilne družbe, da bi vplivale na proces ustavne reforme;

| 12. | pozdravlja nemoten potek in zaključek faze štetja prvega popisa prebivalstva in stanovanj po letu 1991; poziva odgovorne organe, naj zagotovijo. da bo popis še naprej naloga statistike in da bo v skladu z mednarodnimi standardi; poziva vse pristojne organe, naj ne politizirajo popisa, katerega namen je pridobiti objektivne družbeno-gospodarske podatke; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja nemoten potek in zaključek faze štetja prvega popisa prebivalstva in stanovanj po letu 1991; poziva odgovorne organe, naj zagotovijo. da bo popis še naprej naloga statistike in da bo v skladu z mednarodnimi standardi; poziva vse pristojne organe, naj ne politizirajo popisa, katerega namen je pridobiti objektivne družbeno-gospodarske podatke;

| 13. | je zelo zaskrbljen, ker so spori o delitvi pristojnosti ovira za finančno pomoč EU; obžaluje odločitev Komisije, da umakne projekte v okviru instrumenta za predpristopno pomoč – I (IPA-I), vendar jo v celoti podpira; je zaskrbljen, ker utegne nedelovanje vplivati na dodelitev več milijonov eurov sredstev EU za politični in družbeno-gospodarski razvoj v okviru instrumenta za predpristopno pomoč – II (IPA-II); |
| --- | --- |

13.

je zelo zaskrbljen, ker so spori o delitvi pristojnosti ovira za finančno pomoč EU; obžaluje odločitev Komisije, da umakne projekte v okviru instrumenta za predpristopno pomoč – I (IPA-I), vendar jo v celoti podpira; je zaskrbljen, ker utegne nedelovanje vplivati na dodelitev več milijonov eurov sredstev EU za politični in družbeno-gospodarski razvoj v okviru instrumenta za predpristopno pomoč – II (IPA-II);

Politična merila

| 14. | je zaskrbljen, ker zakonodajno dejavnost še naprej ovira politično opredeljevanje; poziva k večji politični odgovornosti političnih voditeljev prebivalcem Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen, ker zakonodajno dejavnost še naprej ovira politično opredeljevanje; poziva k večji politični odgovornosti političnih voditeljev prebivalcem Bosne in Hercegovine;

| 15. | poziva vse politične stranke, zastopane v parlamentarni skupščini Bosne in Hercegovine, naj čim prej sprejmejo spremembe volilnega zakona in tako omogočijo izvajanje splošnih volitev oktobra 2014; ponovno poudarja, da so odločbe ustavnega sodišča Bosne in Hercegovine dokončne in zavezujoče in jih je torej treba izvajati; |
| --- | --- |

15.

poziva vse politične stranke, zastopane v parlamentarni skupščini Bosne in Hercegovine, naj čim prej sprejmejo spremembe volilnega zakona in tako omogočijo izvajanje splošnih volitev oktobra 2014; ponovno poudarja, da so odločbe ustavnega sodišča Bosne in Hercegovine dokončne in zavezujoče in jih je torej treba izvajati;

| 16. | je zelo zaskrbljen zaradi neučinkovitosti sodnega sistema in vse večje nezmožnosti izvrševanja sodb sodišč; poziva k preprečevanju političnih napadov na sodstvo in k odpravljanju razdrobljenosti proračunskih pristojnosti v sodstvu; |
| --- | --- |

16.

je zelo zaskrbljen zaradi neučinkovitosti sodnega sistema in vse večje nezmožnosti izvrševanja sodb sodišč; poziva k preprečevanju političnih napadov na sodstvo in k odpravljanju razdrobljenosti proračunskih pristojnosti v sodstvu;

| 17. | izreka pohvalo za strukturirani dialog o pravosodju, ki je pripeljal do oprijemljivih rezultatov in izvajanja več priporočil; pozdravlja napredek pri zmanjševanju sodnih zaostankov; v skladu s priporočili v okviru strukturiranega dialoga ponovno poziva k strukturnim in institucionalnim reformam pravosodnega sistema, pri čemer bi bilo treba med drugim obravnavati vprašanja v zvezi s harmonizacijo štirih različnih pravnih sistemov v Bosni in Hercegovini, tudi glede ustanovitve vrhovnega sodišča na državni ravni, v skladu s priporočili, vključenimi v zadevno mnenje beneške komisije; |
| --- | --- |

17.

izreka pohvalo za strukturirani dialog o pravosodju, ki je pripeljal do oprijemljivih rezultatov in izvajanja več priporočil; pozdravlja napredek pri zmanjševanju sodnih zaostankov; v skladu s priporočili v okviru strukturiranega dialoga ponovno poziva k strukturnim in institucionalnim reformam pravosodnega sistema, pri čemer bi bilo treba med drugim obravnavati vprašanja v zvezi s harmonizacijo štirih različnih pravnih sistemov v Bosni in Hercegovini, tudi glede ustanovitve vrhovnega sodišča na državni ravni, v skladu s priporočili, vključenimi v zadevno mnenje beneške komisije;

| 18. | izraža zadovoljstvo, da so bili zmanjšani tudi sodni zaostanki pri primerih v zvezi z vojnimi zločini in da se je izboljšal pregon v primerih vojnih zločinov, ki vključujejo spolno nasilje; pozdravlja imenovanje 13 novih tožilcev, ki se bodo ukvarjali pretežno s pregonom vojnih zločinov, v državno tožilstvo; poziva k okrepitvi prizadevanj v zvezi s preiskavami in pregonom teh zločinov, vključno z ustrezno ravnjo zaščite prič, sprejetjem programa za izboljšanje položaja žrtev na državni ravni, vključno z žrtvam spolnega nasilja, mučenja in vojnih zločinov, ter ukrepi za povečanje ustreznih virov na vseh ravneh; |
| --- | --- |

18.

izraža zadovoljstvo, da so bili zmanjšani tudi sodni zaostanki pri primerih v zvezi z vojnimi zločini in da se je izboljšal pregon v primerih vojnih zločinov, ki vključujejo spolno nasilje; pozdravlja imenovanje 13 novih tožilcev, ki se bodo ukvarjali pretežno s pregonom vojnih zločinov, v državno tožilstvo; poziva k okrepitvi prizadevanj v zvezi s preiskavami in pregonom teh zločinov, vključno z ustrezno ravnjo zaščite prič, sprejetjem programa za izboljšanje položaja žrtev na državni ravni, vključno z žrtvam spolnega nasilja, mučenja in vojnih zločinov, ter ukrepi za povečanje ustreznih virov na vseh ravneh;

| 19. | je seznanjen s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Maktouf in Damjanović proti Bosni in Hercegovini in njenimi posledicami, ki so pripeljale do spremembe v sodni praksi pri drugih pritožbah, ki potekajo pred ustavnim sodiščem Bosne in Hercegovine, vključno z obtožbami genocida, zaradi česar je bilo deset obtožencev, obsojenih na dolgotrajne zaporne kazni, izpuščenih; ponovno poudarja, da je sojenje za vojne zločine bistvenega pomena za žrtve in njihove družine, in da bi bil pred takšnimi izpustitvami potreben ustrezen premislek; poudarja, kako pomembno je, da domače oblasti sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje, kadar je to potrebno, pridržanja predhodno obtoženih, ki čakajo na ponovno preiskavo njihovega primera, pod pogojem, da je njihovo pridržanje skladno s sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice ali drugimi varnostnimi merili; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Maktouf in Damjanović proti Bosni in Hercegovini in njenimi posledicami, ki so pripeljale do spremembe v sodni praksi pri drugih pritožbah, ki potekajo pred ustavnim sodiščem Bosne in Hercegovine, vključno z obtožbami genocida, zaradi česar je bilo deset obtožencev, obsojenih na dolgotrajne zaporne kazni, izpuščenih; ponovno poudarja, da je sojenje za vojne zločine bistvenega pomena za žrtve in njihove družine, in da bi bil pred takšnimi izpustitvami potreben ustrezen premislek; poudarja, kako pomembno je, da domače oblasti sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje, kadar je to potrebno, pridržanja predhodno obtoženih, ki čakajo na ponovno preiskavo njihovega primera, pod pogojem, da je njihovo pridržanje skladno s sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice ali drugimi varnostnimi merili;

| 20. | je zaskrbljen glede finančne vzdržnosti javne uprave, njene razdrobljenosti in politizacije ter pomanjkanja politične volje za njeno reformo; pozdravlja dejstvo, da se je medvladno usklajevanje nekoliko izboljšalo, kar zadeva usklajevanje zakonodaje s standardi EU, vendar ostaja zaskrbljen zaradi morebitnega vpliva zapletene delitve in dodeljevanja pristojnosti na zagotavljanje javnih storitev; je zaskrbljen, ker zmogljivosti za fitosanitarno testiranje, ki je potrebno za izvoz kmetijskih izdelkov v EU, niso razvite v zadostni meri; poziva vlado, naj podpre ustanovitev ministrstva za kmetijstvo na državni ravni; |
| --- | --- |

20.

je zaskrbljen glede finančne vzdržnosti javne uprave, njene razdrobljenosti in politizacije ter pomanjkanja politične volje za njeno reformo; pozdravlja dejstvo, da se je medvladno usklajevanje nekoliko izboljšalo, kar zadeva usklajevanje zakonodaje s standardi EU, vendar ostaja zaskrbljen zaradi morebitnega vpliva zapletene delitve in dodeljevanja pristojnosti na zagotavljanje javnih storitev; je zaskrbljen, ker zmogljivosti za fitosanitarno testiranje, ki je potrebno za izvoz kmetijskih izdelkov v EU, niso razvite v zadostni meri; poziva vlado, naj podpre ustanovitev ministrstva za kmetijstvo na državni ravni;

| 21. | pozdravlja boljše sodelovanje s civilno družbo, poziva pa, naj se na državni ravni vzpostavijo institucionalni mehanizmi za sodelovanje državnih institucij in civilne družbe, na ravni entitet in kantonov pa naj ti začnejo delovati; poleg tega poziva civilno družbo, naj v urejeni in strukturirani obliki okrepi sodelovanje v procesu za pristop k EU; poziva k večjemu sodelovanju in sinergiji med nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja boljše sodelovanje s civilno družbo, poziva pa, naj se na državni ravni vzpostavijo institucionalni mehanizmi za sodelovanje državnih institucij in civilne družbe, na ravni entitet in kantonov pa naj ti začnejo delovati; poleg tega poziva civilno družbo, naj v urejeni in strukturirani obliki okrepi sodelovanje v procesu za pristop k EU; poziva k večjemu sodelovanju in sinergiji med nevladnimi organizacijami;

| 22. | poudarja, da je Bosna in Hercegovina ratificirala temeljne konvencije o pravicah delavcev Mednarodne organizacije dela; obžaluje, da so delavske in sindikalne pravice še vedno omejene, in poziva vlado, naj te pravice zagotovi; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je Bosna in Hercegovina ratificirala temeljne konvencije o pravicah delavcev Mednarodne organizacije dela; obžaluje, da so delavske in sindikalne pravice še vedno omejene, in poziva vlado, naj te pravice zagotovi;

| 23. | izraža zaskrbljenost zaradi velike stopnje korupcije na vseh ravneh javnega življenja in zapletenih povezav med političnimi akterji, poslovnim svetom in mediji; poziva k pospešitvi izvajanja protikorupcijske strategije in k ukrepom za učinkovitejše izvajanje preiskav in pregona ter izrekanje obsodb v primerih korupcije; |
| --- | --- |

23.

izraža zaskrbljenost zaradi velike stopnje korupcije na vseh ravneh javnega življenja in zapletenih povezav med političnimi akterji, poslovnim svetom in mediji; poziva k pospešitvi izvajanja protikorupcijske strategije in k ukrepom za učinkovitejše izvajanje preiskav in pregona ter izrekanje obsodb v primerih korupcije;

| 24. | pozdravlja namero vlade Federacije, ki je v parlamentarni postopek vložila sveženj zakonov za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu; poudarja, kako pomembno je, da boj proti korupciji postane poglavitna prednostna naloga, in poziva k procesu vključujočega posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi in zadevnimi institucijami, da bi zakonodajni predlog posodobili, tako da bo v celoti skladen s pravnim redom EU in priporočili, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga o pravosodju; v zvezi s tem pozdravlja tehnično podporo delegacije EU v Bosni in Hercegovini; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja namero vlade Federacije, ki je v parlamentarni postopek vložila sveženj zakonov za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu; poudarja, kako pomembno je, da boj proti korupciji postane poglavitna prednostna naloga, in poziva k procesu vključujočega posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi in zadevnimi institucijami, da bi zakonodajni predlog posodobili, tako da bo v celoti skladen s pravnim redom EU in priporočili, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga o pravosodju; v zvezi s tem pozdravlja tehnično podporo delegacije EU v Bosni in Hercegovini;

| 25. | je zaskrbljen, ker so ob odsotnosti učinkovitih institucij še naprej navzoči organizirani kriminal, pranje denarja ter trgovina z ljudmi, mamili in blagom; pozdravlja sodelovanje s sosednjimi državami in v zvezi s tem tudi sporazum med Bosno in Hercegovino, Črno goro in Srbijo o ustanovitvi skupnega koordinacijskega centra, da bi okrepile boj proti čezmejnemu kriminalu; poziva k strukturnim izboljšavam v sodelovanju med policijo in tožilstvom ter k zagotavljanju učinkovitejšega nadaljnjega ukrepanja pravosodja; poziva organe kazenskega pregona, naj okrepijo sistematično zbiranje, analizo in uporabo obveščevalnih podatkov; pričakuje, da bo začetek veljavnosti nedavno sprejetega zakona o programu za zaščito prič, katerega tehnična harmonizacija še poteka, prinesel pozitivne spremembe; |
| --- | --- |

25.

je zaskrbljen, ker so ob odsotnosti učinkovitih institucij še naprej navzoči organizirani kriminal, pranje denarja ter trgovina z ljudmi, mamili in blagom; pozdravlja sodelovanje s sosednjimi državami in v zvezi s tem tudi sporazum med Bosno in Hercegovino, Črno goro in Srbijo o ustanovitvi skupnega koordinacijskega centra, da bi okrepile boj proti čezmejnemu kriminalu; poziva k strukturnim izboljšavam v sodelovanju med policijo in tožilstvom ter k zagotavljanju učinkovitejšega nadaljnjega ukrepanja pravosodja; poziva organe kazenskega pregona, naj okrepijo sistematično zbiranje, analizo in uporabo obveščevalnih podatkov; pričakuje, da bo začetek veljavnosti nedavno sprejetega zakona o programu za zaščito prič, katerega tehnična harmonizacija še poteka, prinesel pozitivne spremembe;

| 26. | je zaskrbljen, da Bosna in Hercegovina ostaja država izvora in tranzita ter ciljna država trgovine z ženskami; pozdravlja sprejetje nove strategije in akcijskega načrta v zvezi s trgovino z ljudmi za obdobje 2013–2015; poudarja, da je treba vzpostaviti celovit, večdisciplinaren in na žrtve osredotočen pristop k trgovini z ljudmi ter izboljšati prepoznavanje žrtev; |
| --- | --- |

26.

je zaskrbljen, da Bosna in Hercegovina ostaja država izvora in tranzita ter ciljna država trgovine z ženskami; pozdravlja sprejetje nove strategije in akcijskega načrta v zvezi s trgovino z ljudmi za obdobje 2013–2015; poudarja, da je treba vzpostaviti celovit, večdisciplinaren in na žrtve osredotočen pristop k trgovini z ljudmi ter izboljšati prepoznavanje žrtev;

| 27. | je zaskrbljen, ker je bil dosežen le omejen napredek v zvezi s pravicami žensk in enakostjo spolov, čeprav so zakonske določbe vzpostavljene; poziva k izvajanju ustreznih zakonov in politik v celoti, tudi v povezavi z volilnim zakonom pred naslednjimi splošnimi volitvami v letu 2014, ter h konkretnim ukrepom za večjo zastopanost žensk v delovni sili in političnem prostoru; |
| --- | --- |

27.

je zaskrbljen, ker je bil dosežen le omejen napredek v zvezi s pravicami žensk in enakostjo spolov, čeprav so zakonske določbe vzpostavljene; poziva k izvajanju ustreznih zakonov in politik v celoti, tudi v povezavi z volilnim zakonom pred naslednjimi splošnimi volitvami v letu 2014, ter h konkretnim ukrepom za večjo zastopanost žensk v delovni sili in političnem prostoru;

| 28. | poziva pristojne organe, naj dejavno varujejo in spodbujajo pravice manjšin in ranljivih skupin, izvajajo protidiskriminacijske zakone in politike ter oblikujejo strategijo nediskriminacije v celotni državi; poziva vse politične stranke in civilno družbo, naj izrazijo odklonilno stališče do diskriminacije ter podpirajo vključujočo in strpno družbo; je zaskrbljen zaradi sovražnega govora, groženj, nadlegovanja in diskriminacije, usmerjenih zlasti proti skupnosti lezbijk, gejev, biseksualcev, transspolnih oseb/transseksualcev in interseksualcev (LGBTI); je globoko pretresen zaradi grobega napada na udeležence filmskega festivala Merlinka v Sarajevu 1. februarja 2014; v zvezi s tem poziva oblasti, naj opravijo temeljito preiskavo napada in zagotovijo, da bo v prihodnosti na takšnih dogodkih ustrezno poskrbljeno za varnost; poziva delegacijo EU, oblasti Bosne in Hercegovine in politične stranke, naj javno podprejo žrtve tega napada in takšna dejanja obsodijo; |
| --- | --- |

28.

poziva pristojne organe, naj dejavno varujejo in spodbujajo pravice manjšin in ranljivih skupin, izvajajo protidiskriminacijske zakone in politike ter oblikujejo strategijo nediskriminacije v celotni državi; poziva vse politične stranke in civilno družbo, naj izrazijo odklonilno stališče do diskriminacije ter podpirajo vključujočo in strpno družbo; je zaskrbljen zaradi sovražnega govora, groženj, nadlegovanja in diskriminacije, usmerjenih zlasti proti skupnosti lezbijk, gejev, biseksualcev, transspolnih oseb/transseksualcev in interseksualcev (LGBTI); je globoko pretresen zaradi grobega napada na udeležence filmskega festivala Merlinka v Sarajevu 1. februarja 2014; v zvezi s tem poziva oblasti, naj opravijo temeljito preiskavo napada in zagotovijo, da bo v prihodnosti na takšnih dogodkih ustrezno poskrbljeno za varnost; poziva delegacijo EU, oblasti Bosne in Hercegovine in politične stranke, naj javno podprejo žrtve tega napada in takšna dejanja obsodijo;

| 29. | poziva k prizadevanjem za zagotavljanje in spodbujanje medijskega pluralizma; je zaskrbljen zaradi rastočega političnega in finančnega pritiska na medije ter groženj novinarjem; poudarja, da je pregledno in svobodno medijsko okolje nujno za uveljavljanje svobode izražanja; poziva k ukrepom za zagotavljanje varnega delovnega okolja za novinarje; poziva oblasti, naj zagotovijo politično, institucionalno in finančno neodvisnost javnih radiotelevizijskih ustanov v skladu z ustrezno zakonodajo in dokončajo digitalni prehod; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zagotavljanje enake izpostavljenosti informacijam v vseh uradnih jezikih ter enakih pravice za vse konstitutivne narode v zvezi z javno radiotelevizijo; |
| --- | --- |

29.

poziva k prizadevanjem za zagotavljanje in spodbujanje medijskega pluralizma; je zaskrbljen zaradi rastočega političnega in finančnega pritiska na medije ter groženj novinarjem; poudarja, da je pregledno in svobodno medijsko okolje nujno za uveljavljanje svobode izražanja; poziva k ukrepom za zagotavljanje varnega delovnega okolja za novinarje; poziva oblasti, naj zagotovijo politično, institucionalno in finančno neodvisnost javnih radiotelevizijskih ustanov v skladu z ustrezno zakonodajo in dokončajo digitalni prehod; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zagotavljanje enake izpostavljenosti informacijam v vseh uradnih jezikih ter enakih pravice za vse konstitutivne narode v zvezi z javno radiotelevizijo;

| 30. | poziva oblasti, naj dodelijo zadostna sredstva za izobraževanje v zgodnjem otroštvu, zagotovijo storitve za družine invalidnih otrok in se posvetijo odpravljanju nasilja nad otroki; |
| --- | --- |

30.

poziva oblasti, naj dodelijo zadostna sredstva za izobraževanje v zgodnjem otroštvu, zagotovijo storitve za družine invalidnih otrok in se posvetijo odpravljanju nasilja nad otroki;

| 31. | poziva organe na vseh ravneh in v vsej Bosni in Hercegovini, naj odločno nadaljujejo reformo izobraževalnega sistema, da bi izboljšali izobraževalne standarde, spodbujali vključujoč, nediskriminacijski izobraževalni sistem in odpravili etnično segregacijo (dve šoli pod eno streho); vabi jih, naj podpirajo usposabljanje učiteljev, da bodo pridobili dodatna znanja in spretnosti za spodbujanje medetničnega druženje učencev, in dolgoročne programe krepitve zmogljivosti; spodbuja medije v Bosni in Hercegovini, naj podpirajo integrirano izobraževanje; poziva konferenco ministrov za izobraževanje, naj ustvarijo skladnejši zakonodajni okvir na področju izobraževanja po celotni Bosni in Hercegovini, vključno z večjim približevanjem učnih načrtov in standardov, saj je to nujen korak za približevanje etničnih skupnosti; obžaluje, da v Bosni in Hercegovini ni bilo nobene nacionalne agencije, ki bi se lahko udeležila v katerem koli delu programa EU za vseživljenjsko učenje; poziva pristojne organe, na ustanovijo takšno agencijo, s katero bi se država lahko udeležila v nadaljevalnem programu Erasmus +; |
| --- | --- |

31.

poziva organe na vseh ravneh in v vsej Bosni in Hercegovini, naj odločno nadaljujejo reformo izobraževalnega sistema, da bi izboljšali izobraževalne standarde, spodbujali vključujoč, nediskriminacijski izobraževalni sistem in odpravili etnično segregacijo (dve šoli pod eno streho); vabi jih, naj podpirajo usposabljanje učiteljev, da bodo pridobili dodatna znanja in spretnosti za spodbujanje medetničnega druženje učencev, in dolgoročne programe krepitve zmogljivosti; spodbuja medije v Bosni in Hercegovini, naj podpirajo integrirano izobraževanje; poziva konferenco ministrov za izobraževanje, naj ustvarijo skladnejši zakonodajni okvir na področju izobraževanja po celotni Bosni in Hercegovini, vključno z večjim približevanjem učnih načrtov in standardov, saj je to nujen korak za približevanje etničnih skupnosti; obžaluje, da v Bosni in Hercegovini ni bilo nobene nacionalne agencije, ki bi se lahko udeležila v katerem koli delu programa EU za vseživljenjsko učenje; poziva pristojne organe, na ustanovijo takšno agencijo, s katero bi se država lahko udeležila v nadaljevalnem programu Erasmus +;

| 32. | poziva oblasti, naj zagotovijo enak dostop romskih otrok do izobraževalnih storitev, sodelujejo z ustreznimi nevladnimi organizacijami pri spodbujanju romskih družin, da bi podprle dostop svojih otrok do izobraževanja, in spodbujajo učinkovito vključevanje romskih otrok v izobraževanje, med drugim v okviru programov predšolske vzgoje; |
| --- | --- |

32.

poziva oblasti, naj zagotovijo enak dostop romskih otrok do izobraževalnih storitev, sodelujejo z ustreznimi nevladnimi organizacijami pri spodbujanju romskih družin, da bi podprle dostop svojih otrok do izobraževanja, in spodbujajo učinkovito vključevanje romskih otrok v izobraževanje, med drugim v okviru programov predšolske vzgoje;

| 33. | pozdravlja odločitev ustreznega Ministrstva Federacije o začasnem prevzemu odgovornosti za financiranje kulturnih ustanov, kot sta Narodna knjižnica in Zgodovinski muzej; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj zagotovijo, da se stori vse potrebno za čim prejšnjo rešitev statusa sedmih nacionalnih kulturnih ustanov – Narodnega muzeja, Umetnostne galerije, Zgodovinskega muzeja, Muzeja književnosti in gledališča, Filmskega arhiva, Narodne knjižnice in Knjižnice za slepe –, da bi tako pridobile ustrezen pravni in finančni status; poziva k dolgoročni rešitvi financiranja teh ustanov; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja odločitev ustreznega Ministrstva Federacije o začasnem prevzemu odgovornosti za financiranje kulturnih ustanov, kot sta Narodna knjižnica in Zgodovinski muzej; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj zagotovijo, da se stori vse potrebno za čim prejšnjo rešitev statusa sedmih nacionalnih kulturnih ustanov – Narodnega muzeja, Umetnostne galerije, Zgodovinskega muzeja, Muzeja književnosti in gledališča, Filmskega arhiva, Narodne knjižnice in Knjižnice za slepe –, da bi tako pridobile ustrezen pravni in finančni status; poziva k dolgoročni rešitvi financiranja teh ustanov;

| 34. | poziva h krepitvi usklajevanja na lokalni ravni, krepitvi dialoga med donatorji, zainteresiranimi stranmi in lokalnimi oblastmi, pa tudi k osredotočanju na vzdržne ukrepe za osebe, ki se vračajo; poziva k prizadevanjem za zagotavljanje vrnitve beguncev in notranje razseljenih oseb na vsa prizadeta območja; poziva državo, naj obravnava nerešeno humanitarno vprašanje 7 886 oseb, ki so od časa vojne še vedno pogrešane, ter izboljša delovne pogoje Inštituta za pogrešane osebe; |
| --- | --- |

34.

poziva h krepitvi usklajevanja na lokalni ravni, krepitvi dialoga med donatorji, zainteresiranimi stranmi in lokalnimi oblastmi, pa tudi k osredotočanju na vzdržne ukrepe za osebe, ki se vračajo; poziva k prizadevanjem za zagotavljanje vrnitve beguncev in notranje razseljenih oseb na vsa prizadeta območja; poziva državo, naj obravnava nerešeno humanitarno vprašanje 7 886 oseb, ki so od časa vojne še vedno pogrešane, ter izboljša delovne pogoje Inštituta za pogrešane osebe;

| 35. | izraža spoštovanje do več kot 430 moških, žensk in otrok, ubitih v vojni, katerih ostanke so našli septembra 2013 v množičnem grobišču pri vasi Tomašica blizu Prijedora v Republiki Srbski, in izreka sožalje njihovim družinam; poziva k celoviti in izčrpni preiskavi o teh grozodejstvih; poziva vse tiste, ki imajo informacije o lokacijah še neodkritih množičnih grobišč, naj oblasti obvestijo na enak način, kot so to storili v primeru grobišča pri vasi Tomašice; |
| --- | --- |

35.

izraža spoštovanje do več kot 430 moških, žensk in otrok, ubitih v vojni, katerih ostanke so našli septembra 2013 v množičnem grobišču pri vasi Tomašica blizu Prijedora v Republiki Srbski, in izreka sožalje njihovim družinam; poziva k celoviti in izčrpni preiskavi o teh grozodejstvih; poziva vse tiste, ki imajo informacije o lokacijah še neodkritih množičnih grobišč, naj oblasti obvestijo na enak način, kot so to storili v primeru grobišča pri vasi Tomašice;

Družbeno-ekonomska vprašanja

| 36. | poziva pristojne organe, naj okrepijo usklajevanje domače gospodarske politike, da bi omogočili gospodarsko rast, uvedejo nadaljnje strukturne reforme, vzdržujejo fiskalno disciplino in izboljšajo pridobivanje prihodkov; poziva jih tudi, naj izboljšajo sestavo in učinkovitost javne porabe in velikega neučinkovitega javnega sektorja z mnogimi prekrivajočimi se pristojnostmi ter s krepitvijo zakonodajnega in regulativnega okvira ohranjajo stabilnost finančnega sektorja; je zaskrbljen zaradi slabega uveljavljanja zakona in protikorupcijskih ukrepov, kar škodi poslovnemu okolju, odvrača tuje vlagatelje in prispeva k obsežnemu neformalnemu sektorju; ponovno izraža potrebo po oblikovanju enotnega gospodarskega prostora in ponovnem začetku in pospešitvi zastalega procesa privatizacije za izboljšanje fiskalnega položaja in povečanje konkurenčnosti; poziva oblasti, naj v skladu s standardi EU izboljšajo varstvo okolja; |
| --- | --- |

36.

poziva pristojne organe, naj okrepijo usklajevanje domače gospodarske politike, da bi omogočili gospodarsko rast, uvedejo nadaljnje strukturne reforme, vzdržujejo fiskalno disciplino in izboljšajo pridobivanje prihodkov; poziva jih tudi, naj izboljšajo sestavo in učinkovitost javne porabe in velikega neučinkovitega javnega sektorja z mnogimi prekrivajočimi se pristojnostmi ter s krepitvijo zakonodajnega in regulativnega okvira ohranjajo stabilnost finančnega sektorja; je zaskrbljen zaradi slabega uveljavljanja zakona in protikorupcijskih ukrepov, kar škodi poslovnemu okolju, odvrača tuje vlagatelje in prispeva k obsežnemu neformalnemu sektorju; ponovno izraža potrebo po oblikovanju enotnega gospodarskega prostora in ponovnem začetku in pospešitvi zastalega procesa privatizacije za izboljšanje fiskalnega položaja in povečanje konkurenčnosti; poziva oblasti, naj v skladu s standardi EU izboljšajo varstvo okolja;

| 37. | je zaskrbljen, ker je sistem socialnega varstva v državi neučinkovit, kljub visoki ravni javne porabe; poudarja potrebo po uskladitvi in reformi razdrobljenih sistemov socialnega varstva za zagotavljanje enake obravnave vseh državljanov, vključno z invalidi; poziva vlade, naj s konkretnimi gospodarskimi ukrepi izboljšajo poslovno okolje in izvedejo reforme trga dela za spopadanje z visoko brezposelnostjo, ki ogroža makroekonomsko stabilnost; poziva k sprejetju dodatnih ukrepov za lažje vključevanje številnih mladih brezposelnih oseb v državi na trg dela; |
| --- | --- |

37.

je zaskrbljen, ker je sistem socialnega varstva v državi neučinkovit, kljub visoki ravni javne porabe; poudarja potrebo po uskladitvi in reformi razdrobljenih sistemov socialnega varstva za zagotavljanje enake obravnave vseh državljanov, vključno z invalidi; poziva vlade, naj s konkretnimi gospodarskimi ukrepi izboljšajo poslovno okolje in izvedejo reforme trga dela za spopadanje z visoko brezposelnostjo, ki ogroža makroekonomsko stabilnost; poziva k sprejetju dodatnih ukrepov za lažje vključevanje številnih mladih brezposelnih oseb v državi na trg dela;

Regionalno sodelovanje

| 38. | izraža pohvalo Bosni in Hercegovini za njeno konstruktivno vlogo v regionalnem sodelovanju ter jo poziva, naj si še naprej prizadeva za rešitev nerešenih vprašanj meja in lastništva s sosednjimi državami; spodbuja nadaljnji razvoj odnosov z drugimi državami v procesu evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

38.

izraža pohvalo Bosni in Hercegovini za njeno konstruktivno vlogo v regionalnem sodelovanju ter jo poziva, naj si še naprej prizadeva za rešitev nerešenih vprašanj meja in lastništva s sosednjimi državami; spodbuja nadaljnji razvoj odnosov z drugimi državami v procesu evropskega povezovanja;

| 39. | odločno pozdravlja zaveze držav Bosne in Hercegovine ter Srbije, da bosta izboljšali dvostranske odnose, vključno s podpisom sporazumov o izročitvi in o ponovnem sprejemu ter protokola o sodelovanju pri pregonu storilcev vojnih zločinov, zločinov zoper človečnost in genocida; pozdravlja dvostranske sporazume o meji s Hrvaško; poziva Bosno in Hercegovino, naj nadaljuje sodelovanje s Komisijo glede prilagajanja začasnega sporazuma/stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma zlasti na področju čezmejne trgovine za zagotavljanje nadaljevanja tradicionalnih tokov med državami članicami EU in pogodbenicami Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini; poziva Bosno in Hercegovino k priznavanju potnih listin kosovskih državljanov, da se jim omogoči vstopanje v državo; |
| --- | --- |

39.

odločno pozdravlja zaveze držav Bosne in Hercegovine ter Srbije, da bosta izboljšali dvostranske odnose, vključno s podpisom sporazumov o izročitvi in o ponovnem sprejemu ter protokola o sodelovanju pri pregonu storilcev vojnih zločinov, zločinov zoper človečnost in genocida; pozdravlja dvostranske sporazume o meji s Hrvaško; poziva Bosno in Hercegovino, naj nadaljuje sodelovanje s Komisijo glede prilagajanja začasnega sporazuma/stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma zlasti na področju čezmejne trgovine za zagotavljanje nadaljevanja tradicionalnih tokov med državami članicami EU in pogodbenicami Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini; poziva Bosno in Hercegovino k priznavanju potnih listin kosovskih državljanov, da se jim omogoči vstopanje v državo;

| 40. | ponovno izraža svojo podporo liberalizaciji vizumske ureditve za države zahodnega Balkana kot pomembnemu stebru procesa evropskega združevanja; poziva države članice EU, naj skrajšajo azilne postopke za državljane držav zahodnega Balkana, ki lahko brez vizuma potujejo po schengenskem območju, kar bo učinkovit način za zmanjšanje števila neutemeljenih prošenj za vizume, hkrati pa bo prosilcem omogočilo, da svojo vlogo predstavijo na razgovoru; pozdravlja tudi namero nove koalicijske vlade v Nemčiji, izraženo v koalicijski pogodbi v zvezi z nacionalno zakonodajo o azilu, da bo Bosno in Hercegovino razglasila za „varno državo izvora“, da bi pospešila postopke obravnave teh prošenj; |
| --- | --- |

40.

ponovno izraža svojo podporo liberalizaciji vizumske ureditve za države zahodnega Balkana kot pomembnemu stebru procesa evropskega združevanja; poziva države članice EU, naj skrajšajo azilne postopke za državljane držav zahodnega Balkana, ki lahko brez vizuma potujejo po schengenskem območju, kar bo učinkovit način za zmanjšanje števila neutemeljenih prošenj za vizume, hkrati pa bo prosilcem omogočilo, da svojo vlogo predstavijo na razgovoru; pozdravlja tudi namero nove koalicijske vlade v Nemčiji, izraženo v koalicijski pogodbi v zvezi z nacionalno zakonodajo o azilu, da bo Bosno in Hercegovino razglasila za „varno državo izvora“, da bi pospešila postopke obravnave teh prošenj;

o

o o

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, predsedstvu Bosne in Hercegovine, svetu ministrov Bosne in Hercegovine, parlamentarni skupščini Bosne in Hercegovine ter vladam in parlamentom Federacije Bosne in Hercegovine ter Republike Srbske. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, predsedstvu Bosne in Hercegovine, svetu ministrov Bosne in Hercegovine, parlamentarni skupščini Bosne in Hercegovine ter vladam in parlamentom Federacije Bosne in Hercegovine ter Republike Srbske.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0225.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0453.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/128 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/128

---

P7_TA(2014)0103

Poročilo o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2013

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2013 (2013/2883(RSP))

(2017/C 093/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sklepa Evropskega sveta z dne 16. decembra 2005, da se državi dodeli status države kandidatke za članstvo v EU, ter sklepov Evropskega sveta z dne 13. decembra 2012, 27. in 28. junija 2013 in 17. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Evropskega sveta z dne 16. decembra 2005, da se državi dodeli status države kandidatke za članstvo v EU, ter sklepov Evropskega sveta z dne 13. decembra 2012, 27. in 28. junija 2013 in 17. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 854 (1993) in št. 817 (1993), resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 47/225 in začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 854 (1993) in št. 817 (1993), resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 47/225 in začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995,

| — | ob upoštevanju sodbe Meddržavnega sodišča o izvajanju začasnega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Meddržavnega sodišča o izvajanju začasnega sporazuma,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 16. aprila 2013 o izvajanju reform v okviru dialoga na visoki ravni o pristopu in spodbujanju dobrih sosedskih odnosov (COM(2013)0205), njenega poročila o napredku (SWD(2013)0413) iz leta 2013 in sporočila z dne 16. oktobra 2013 z naslovom „Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2013–2014“ (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 16. aprila 2013 o izvajanju reform v okviru dialoga na visoki ravni o pristopu in spodbujanju dobrih sosedskih odnosov (COM(2013)0205), njenega poročila o napredku (SWD(2013)0413) iz leta 2013 in sporočila z dne 16. oktobra 2013 z naslovom „Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2013–2014“ (COM(2013)0700),

| — | ob upoštevanju sporazuma med političnimi strankami z dne 1. marca 2013, končnega poročila preiskovalnega odbora z dne 26. avgusta 2013 ter memoranduma o soglasju z dne 16. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med političnimi strankami z dne 1. marca 2013, končnega poročila preiskovalnega odbora z dne 26. avgusta 2013 ter memoranduma o soglasju z dne 16. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o tej državi in resolucije z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o tej državi in resolucije z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (1),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Evropski svet že peto leto zapored sklenil, da ne bo začel pristopnih pogajanj s to državo, kljub pozitivnemu priporočilu Komisije v zvezi s tem; ker nadaljnje odlaganje prispeva k vedno večjemu nezadovoljstvu javnosti v državi zaradi zastoja procesa vključevanja v EU ter grozi, da bo še zaostrilo domače težave in notranje napetosti; ker dvostranska vprašanja ne bi smela predstavljati ovire uradnemu začetku pristopnih pogajanj, čeprav bi jih bilo treba rešiti še pred koncem pristopnega procesa; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski svet že peto leto zapored sklenil, da ne bo začel pristopnih pogajanj s to državo, kljub pozitivnemu priporočilu Komisije v zvezi s tem; ker nadaljnje odlaganje prispeva k vedno večjemu nezadovoljstvu javnosti v državi zaradi zastoja procesa vključevanja v EU ter grozi, da bo še zaostrilo domače težave in notranje napetosti; ker dvostranska vprašanja ne bi smela predstavljati ovire uradnemu začetku pristopnih pogajanj, čeprav bi jih bilo treba rešiti še pred koncem pristopnega procesa;

| B. | ker so pravna država, svoboda medijev, regionalno sodelovanje in dobrososedski odnosi bistveni del procesa širitve EU; |
| --- | --- |

B.

ker so pravna država, svoboda medijev, regionalno sodelovanje in dobrososedski odnosi bistveni del procesa širitve EU;

| C. | ker bi bilo treba dvostranska vprašanja čim prej obravnavati v konstruktivnem duhu, ob tem pa upoštevati načela in vrednote OZN in EU; |
| --- | --- |

C.

ker bi bilo treba dvostranska vprašanja čim prej obravnavati v konstruktivnem duhu, ob tem pa upoštevati načela in vrednote OZN in EU;

| 1. | ponovno poziva Svet, naj brez dodatnega odlašanja določi datum za začetek pristopnih pogajanj; |
| --- | --- |

1.

ponovno poziva Svet, naj brez dodatnega odlašanja določi datum za začetek pristopnih pogajanj;

| 2. | poziva Grčijo, naj svoje predsedovanje izkoristi za to, da da nov zagon procesu vključevanja te države v EU, ter s tem ponovno potrdi zavezo, zapisano v solunski agendi iz leta 2003, ter ustvari pozitivno okolje za reševanje dvostranskih razlik v duhu evropskih vrednot in načel; poziva grško predsedstvo, naj pozitivno dinamiko svojega vodenja izkoristi za razvoj novih pobud, s katerimi bi presegli sedanji zastoj v pogajanjih in nadaljevali z iskanjem rešitve; |
| --- | --- |

2.

poziva Grčijo, naj svoje predsedovanje izkoristi za to, da da nov zagon procesu vključevanja te države v EU, ter s tem ponovno potrdi zavezo, zapisano v solunski agendi iz leta 2003, ter ustvari pozitivno okolje za reševanje dvostranskih razlik v duhu evropskih vrednot in načel; poziva grško predsedstvo, naj pozitivno dinamiko svojega vodenja izkoristi za razvoj novih pobud, s katerimi bi presegli sedanji zastoj v pogajanjih in nadaljevali z iskanjem rešitve;

| 3. | spodbuja državo, naj utrdi reforme in razveljavi politike in prakso, ki bi lahko še predstavljale oviro njeni evropski prihodnosti, ter zagotovi resnični napredek na ključnih področjih, navedenih v sklepih Evropskega sveta, zlasti v izjavah o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu; meni, da bi začetek pogajanj z EU lahko predstavljal pozitiven korak pri reševanju sedanjih sporov s sosednjimi državami in pripeljal do dodatnih reform za izboljšanje razmer v državi; |
| --- | --- |

3.

spodbuja državo, naj utrdi reforme in razveljavi politike in prakso, ki bi lahko še predstavljale oviro njeni evropski prihodnosti, ter zagotovi resnični napredek na ključnih področjih, navedenih v sklepih Evropskega sveta, zlasti v izjavah o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu; meni, da bi začetek pogajanj z EU lahko predstavljal pozitiven korak pri reševanju sedanjih sporov s sosednjimi državami in pripeljal do dodatnih reform za izboljšanje razmer v državi;

| 4. | glede na pozitivno priporočilo Komisije in njeno pozitivno oceno rezultatov pristopnega dialoga na visoki ravni obžaluje odločitev Evropskega sveta, da ne bo ponovil svojega sklepa iz decembra 2012, v katerem je ugotovil, da se v veliki meri strinja s stališčem Komisije, predvidel morebiten sklep o začetku pristopnih pogajanj med prihodnjim predsedovanjem ter navedel, da bo Komisija opravila vse potrebno pripravljalno delo, da vse to omogoči; hkrati opozarja na nevarnost nazadovanja; |
| --- | --- |

4.

glede na pozitivno priporočilo Komisije in njeno pozitivno oceno rezultatov pristopnega dialoga na visoki ravni obžaluje odločitev Evropskega sveta, da ne bo ponovil svojega sklepa iz decembra 2012, v katerem je ugotovil, da se v veliki meri strinja s stališčem Komisije, predvidel morebiten sklep o začetku pristopnih pogajanj med prihodnjim predsedovanjem ter navedel, da bo Komisija opravila vse potrebno pripravljalno delo, da vse to omogoči; hkrati opozarja na nevarnost nazadovanja;

| 5. | poudarja, da nadaljnje odlaganje začetka pristopnih pogajanj pomeni naraščajoč in nepredvidljiv strošek za državo in za regionalno stabilnost; poziva vlado in Komisijo naj pripravita kvantitativno analizo morebitnih socialnih in ekonomskih stroškov, pa tudi političnih posledic doma in v regiji ter tveganj, ki so nastala, ker Svet ni določil datuma za začetek pristopnih pogajanj; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da nadaljnje odlaganje začetka pristopnih pogajanj pomeni naraščajoč in nepredvidljiv strošek za državo in za regionalno stabilnost; poziva vlado in Komisijo naj pripravita kvantitativno analizo morebitnih socialnih in ekonomskih stroškov, pa tudi političnih posledic doma in v regiji ter tveganj, ki so nastala, ker Svet ni določil datuma za začetek pristopnih pogajanj;

| 6. | vztraja, da bi bilo treba vse države kandidatke in morebitne kandidatke obravnavati glede na njihove dosežke; |
| --- | --- |

6.

vztraja, da bi bilo treba vse države kandidatke in morebitne kandidatke obravnavati glede na njihove dosežke;

| 7. | ne glede na zelo velike izzive, s katerimi se država sooča, soglaša s Komisijo, da je dosegla visoko raven usklajenosti s pravnim redom EU glede na fazo pristopnega procesa, v kateri je, ter da zadostno izpolnjuje københavnska merila, da bi se pristopni pogovori lahko začeli; je seznanjen, da so v skladu s postopki EU nove članice sprejete le, če so izpolnile vse zahteve; se strinja s Komisijo, da bo odprtje poglavij 23 in 24 o pravosodju, demokraciji in človekovih pravicah pospešilo napredek v zvezi z vprašanji, ki so za nekatere države članice posebej pomembna; |
| --- | --- |

7.

ne glede na zelo velike izzive, s katerimi se država sooča, soglaša s Komisijo, da je dosegla visoko raven usklajenosti s pravnim redom EU glede na fazo pristopnega procesa, v kateri je, ter da zadostno izpolnjuje københavnska merila, da bi se pristopni pogovori lahko začeli; je seznanjen, da so v skladu s postopki EU nove članice sprejete le, če so izpolnile vse zahteve; se strinja s Komisijo, da bo odprtje poglavij 23 in 24 o pravosodju, demokraciji in človekovih pravicah pospešilo napredek v zvezi z vprašanji, ki so za nekatere države članice posebej pomembna;

| 8. | poziva Evropski svet, naj podpre začetek procesa pregledovanja, zlasti za poglavji 23 in 24; meni, da bo pregledovanje pripomoglo k zagonu reform in pomagalo državi, da se bo bolje soočila z izzivi, ki neizbežno čakajo vsako državo kandidatko, kot so nadaljnje izboljšanje učinkovitosti pravne države, reforma sodstva in javne uprave ter krepitev medetnične kohezije; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropski svet, naj podpre začetek procesa pregledovanja, zlasti za poglavji 23 in 24; meni, da bo pregledovanje pripomoglo k zagonu reform in pomagalo državi, da se bo bolje soočila z izzivi, ki neizbežno čakajo vsako državo kandidatko, kot so nadaljnje izboljšanje učinkovitosti pravne države, reforma sodstva in javne uprave ter krepitev medetnične kohezije;

| 9. | pozdravlja izpolnitev obvez države v skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom in doseženo napredno stopnjo usklajenosti zakonodaje s pravnim redom EU; poziva Svet, naj sprejme priporočilo Komisije o prehodu na drugo fazo izvajanja stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma v skladu z ustreznimi določbami tega sporazuma; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja izpolnitev obvez države v skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom in doseženo napredno stopnjo usklajenosti zakonodaje s pravnim redom EU; poziva Svet, naj sprejme priporočilo Komisije o prehodu na drugo fazo izvajanja stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma v skladu z ustreznimi določbami tega sporazuma;

| 10. | poudarja, da so dobrososedski odnosi in regionalno sodelovanje bistven steber procesa pristopa k EU, vključno z vzajemno sprejemljivo rešitvijo vprašanja imena države, doseženo s pogajanji pod okriljem OZN; ob upoštevanju albanske manjšine v državi ter občutljivih dvostranskih vprašanj z drugimi sosedskimi državami, zlasti Grčijo in Bolgarijo, ponovno poudarja svoje stališče, pri čemer se strinja z ustreznim stališčem Komisije, da bi bilo treba dvostranska vprašanja obravnavati čim bolj zgodaj v pristopnem procesu, in sicer v konstruktivnem in sosedskem duhu z intenzivnim in odprtim dialogom v duhu skupne evropske prihodnosti ter po možnosti pred začetkom pristopnih pogajanj; ponovno opozarja, da se je treba izogibati spornim ukrepom in izjavam, ki bi lahko negativno vplivali na dobrososedske odnose; zahteva konkretnejše rezultate v smislu sodelovanja za vzpostavitev dobrososedskih odnosov med tremi stranmi (Atene, Sofija in Skopje); |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so dobrososedski odnosi in regionalno sodelovanje bistven steber procesa pristopa k EU, vključno z vzajemno sprejemljivo rešitvijo vprašanja imena države, doseženo s pogajanji pod okriljem OZN; ob upoštevanju albanske manjšine v državi ter občutljivih dvostranskih vprašanj z drugimi sosedskimi državami, zlasti Grčijo in Bolgarijo, ponovno poudarja svoje stališče, pri čemer se strinja z ustreznim stališčem Komisije, da bi bilo treba dvostranska vprašanja obravnavati čim bolj zgodaj v pristopnem procesu, in sicer v konstruktivnem in sosedskem duhu z intenzivnim in odprtim dialogom v duhu skupne evropske prihodnosti ter po možnosti pred začetkom pristopnih pogajanj; ponovno opozarja, da se je treba izogibati spornim ukrepom in izjavam, ki bi lahko negativno vplivali na dobrososedske odnose; zahteva konkretnejše rezultate v smislu sodelovanja za vzpostavitev dobrososedskih odnosov med tremi stranmi (Atene, Sofija in Skopje);

| 11. | potrjuje ugotovitev Komisije, da bo verodostojnost širitvenega procesa EU ogrožena, če Evropski svet tudi v prihodnje ne bo dosegel napredka v zvezi s pristopom države k EU; dodaja, da bo ogroženo tudi vzdušje, ki je potrebno za spodbuditev reformnih ukrepov, povezanih z EU; ugotavlja, da proces pristopa sam po sebi prispeva zagon za zaključek reform; |
| --- | --- |

11.

potrjuje ugotovitev Komisije, da bo verodostojnost širitvenega procesa EU ogrožena, če Evropski svet tudi v prihodnje ne bo dosegel napredka v zvezi s pristopom države k EU; dodaja, da bo ogroženo tudi vzdušje, ki je potrebno za spodbuditev reformnih ukrepov, povezanih z EU; ugotavlja, da proces pristopa sam po sebi prispeva zagon za zaključek reform;

| 12. | meni, da neuspeh obeh strani, da bi po skoraj 20 letih poiskali vzajemno sprejemljivo, pošteno in pravično rešitev vprašanja imena, postavlja pod vprašaj tudi verodostojnost okvira za doseganje tega cilja, za katerega si je bistveno prizadevati; ugotavlja, da je do tega prišlo kljub najboljšim prizadevanjem posrednika OZN in resnične politične volje obeh strani, da bi poiskali rešitev; kljub temu ponovno poudarja svoje stališče, da se dvostranska vprašanja ne bi smela uporabljati za oviranje procesa pristopa k EU; |
| --- | --- |

12.

meni, da neuspeh obeh strani, da bi po skoraj 20 letih poiskali vzajemno sprejemljivo, pošteno in pravično rešitev vprašanja imena, postavlja pod vprašaj tudi verodostojnost okvira za doseganje tega cilja, za katerega si je bistveno prizadevati; ugotavlja, da je do tega prišlo kljub najboljšim prizadevanjem posrednika OZN in resnične politične volje obeh strani, da bi poiskali rešitev; kljub temu ponovno poudarja svoje stališče, da se dvostranska vprašanja ne bi smela uporabljati za oviranje procesa pristopa k EU;

| 13. | v zvezi s tem pozdravlja predlog za sestavljeno ime z geografskim poimenovanjem, ki ga je predlagal odposlanec OZN Matthew Nimetz, ter meni, da je dobra podlaga za kompromis, če se pri tem ne dvomi v makedonsko identiteto, kulturo, nacionalnost in jezik; |
| --- | --- |

13.

v zvezi s tem pozdravlja predlog za sestavljeno ime z geografskim poimenovanjem, ki ga je predlagal odposlanec OZN Matthew Nimetz, ter meni, da je dobra podlaga za kompromis, če se pri tem ne dvomi v makedonsko identiteto, kulturo, nacionalnost in jezik;

| 14. | poziva Grčijo, naj svoje predsedovanje EU skupaj z vsemi interesi Komisije, Sveta in Parlamenta ter države same izkoristi za to, da brez nadaljnjega odlašanja omogoči nov politični zagon resničnih in pristnih prizadevanj za doseganje vzajemno sprejemljive rešitve vprašanja imena; je seznanjen s sklepom Mednarodnega sodišča z dne 5. decembra 2011 o izvajanju začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995; meni, da bi morala vodstvo države in EU javnosti pred referendumom o tem vprašanju dosledno pojasniti koristi, ki jih bo prinesla sprejeta rešitev; pozdravlja srečanje in pogovore med grškim ministrom za zunanje zadeve Evangelosom Venizelosom in njegovim francoskim kolego Laurentom Fabiusom o tej državi in izraža upanje, da gre za znak bolj pozitivnega razvoja dogodkov v prihodnosti glede morebitne rešitve vprašanja imena; |
| --- | --- |

14.

poziva Grčijo, naj svoje predsedovanje EU skupaj z vsemi interesi Komisije, Sveta in Parlamenta ter države same izkoristi za to, da brez nadaljnjega odlašanja omogoči nov politični zagon resničnih in pristnih prizadevanj za doseganje vzajemno sprejemljive rešitve vprašanja imena; je seznanjen s sklepom Mednarodnega sodišča z dne 5. decembra 2011 o izvajanju začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995; meni, da bi morala vodstvo države in EU javnosti pred referendumom o tem vprašanju dosledno pojasniti koristi, ki jih bo prinesla sprejeta rešitev; pozdravlja srečanje in pogovore med grškim ministrom za zunanje zadeve Evangelosom Venizelosom in njegovim francoskim kolego Laurentom Fabiusom o tej državi in izraža upanje, da gre za znak bolj pozitivnega razvoja dogodkov v prihodnosti glede morebitne rešitve vprašanja imena;

| 15. | izraža odobravanje, da je bilo v devetih mesecih v dobrem vzdušju opravljenih pet srečanj med delovnimi skupinami iz te države in Bolgarije; meni, da bi bilo zgodovinska, skupnostna in druga skupna vprašanja med državama, ki zbujajo močna čustva, najbolje obravnavati z dialogom v takšnem vzdušju, vključno s sodelovanjem z mediji, pravnim sistemom in drugim organi; poziva k sprejetju pomembnih ukrepov za pravočasno sklenitev dvostranskega sporazuma kot ustreznega okvira v tej zadevi; |
| --- | --- |

15.

izraža odobravanje, da je bilo v devetih mesecih v dobrem vzdušju opravljenih pet srečanj med delovnimi skupinami iz te države in Bolgarije; meni, da bi bilo zgodovinska, skupnostna in druga skupna vprašanja med državama, ki zbujajo močna čustva, najbolje obravnavati z dialogom v takšnem vzdušju, vključno s sodelovanjem z mediji, pravnim sistemom in drugim organi; poziva k sprejetju pomembnih ukrepov za pravočasno sklenitev dvostranskega sporazuma kot ustreznega okvira v tej zadevi;

| 16. | ponovno poudarja zaskrbljenost zaradi uporabe zgodovinskih tem v trenutni razpravi s sosedi ter ponavlja svoj poziv k pozitivnemu napredku pri skupnem obeleževanju skupnih zgodovinskih dogodkov in osebnosti s sosedskimi državami članicami EU, kar bi prispevalo k boljšemu razumevanju zgodovine in k dobrim sosedskim odnosom; spodbuja poskus oblikovanja skupnih strokovnih odborov za zgodovino in izobraževanje, da bi prispevali k objektivni interpretaciji zgodovine, krepili akademsko sodelovanje in med mladimi spodbujali pozitivno naravnanost do sosedov; poziva oblasti k uvedbi učnega gradiva, v katerem ne bo ideoloških razlag zgodovine in ki bo usmerjeno v izboljšanje medsebojnega razumevanja; |
| --- | --- |

16.

ponovno poudarja zaskrbljenost zaradi uporabe zgodovinskih tem v trenutni razpravi s sosedi ter ponavlja svoj poziv k pozitivnemu napredku pri skupnem obeleževanju skupnih zgodovinskih dogodkov in osebnosti s sosedskimi državami članicami EU, kar bi prispevalo k boljšemu razumevanju zgodovine in k dobrim sosedskim odnosom; spodbuja poskus oblikovanja skupnih strokovnih odborov za zgodovino in izobraževanje, da bi prispevali k objektivni interpretaciji zgodovine, krepili akademsko sodelovanje in med mladimi spodbujali pozitivno naravnanost do sosedov; poziva oblasti k uvedbi učnega gradiva, v katerem ne bo ideoloških razlag zgodovine in ki bo usmerjeno v izboljšanje medsebojnega razumevanja;

| 17. | želi pohvaliti državo, ker ohranja svojo konstruktivno vlogo in pozitivno prispeva k regionalnemu sodelovanju, ter pozdravlja njeno aktivno udeležbo pri regionalnih pobudah, kot sta srednjeevropska pobuda (CEI) ter regionalna pobuda za migracije, azil in begunce (MARRI); čestita državi za uspešno končano predsedovanje procesu sodelovanja v jugovzhodni Evropi od junija 2012 do junija 2013 ter s tem v zvezi pozdravlja spodbujanje splošnega vključevanja kot dragocen prispevek k nadaljnji krepitvi regionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

17.

želi pohvaliti državo, ker ohranja svojo konstruktivno vlogo in pozitivno prispeva k regionalnemu sodelovanju, ter pozdravlja njeno aktivno udeležbo pri regionalnih pobudah, kot sta srednjeevropska pobuda (CEI) ter regionalna pobuda za migracije, azil in begunce (MARRI); čestita državi za uspešno končano predsedovanje procesu sodelovanja v jugovzhodni Evropi od junija 2012 do junija 2013 ter s tem v zvezi pozdravlja spodbujanje splošnega vključevanja kot dragocen prispevek k nadaljnji krepitvi regionalnega sodelovanja;

| 18. | poziva Komisijo in Svet, naj državo vključita v novi okvir za makroregionalno sodelovanje v jugovzhodni Evropi, zlasti v jadransko-jonsko makroregionalno strategijo in nadnacionalni program; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in Svet, naj državo vključita v novi okvir za makroregionalno sodelovanje v jugovzhodni Evropi, zlasti v jadransko-jonsko makroregionalno strategijo in nadnacionalni program;

| 19. | vztraja, da je treba za ponovno vključitev te države v evroatlantske perspektive celovito izvajati priporočila parlamentarne preiskovalne komisije po dogodkih z dne 24. decembra 2012, poleg tega pa morajo vse strani upoštevati memorandum o soglasju; je ponosen na vlogo komisarja za širitev in samega Evropskega parlamenta pri pogajanjih o dogovoru z dne 1. marca 2013; vendar priznava, da je vzpostavitev konstruktivnega skupnega dialoga in sodelovanja ter zavrnitev uporabe bojkota odgovornost samih političnih strank, če želijo omogočiti celovit in neodvisen zakonodajni nadzor nad vlado ter ohraniti evropske demokratične norme; poudarja, kako pomembno je, da si vlada in politične stranke prizadevajo za izboljšanje odnosov, da bi ohranile politično stabilnost; |
| --- | --- |

19.

vztraja, da je treba za ponovno vključitev te države v evroatlantske perspektive celovito izvajati priporočila parlamentarne preiskovalne komisije po dogodkih z dne 24. decembra 2012, poleg tega pa morajo vse strani upoštevati memorandum o soglasju; je ponosen na vlogo komisarja za širitev in samega Evropskega parlamenta pri pogajanjih o dogovoru z dne 1. marca 2013; vendar priznava, da je vzpostavitev konstruktivnega skupnega dialoga in sodelovanja ter zavrnitev uporabe bojkota odgovornost samih političnih strank, če želijo omogočiti celovit in neodvisen zakonodajni nadzor nad vlado ter ohraniti evropske demokratične norme; poudarja, kako pomembno je, da si vlada in politične stranke prizadevajo za izboljšanje odnosov, da bi ohranile politično stabilnost;

| 20. | pozdravlja ugotovitve misije OVSE/ODIHR za opazovanje volitev, da so bile spomladanske lokalne volitve učinkovito izvedene; se strinja s pomisleki glede uravnoteženosti medijskega poročanja, brisanja meja med državnimi in strankarskimi dejavnostmi pri uporabi upravnih virov in domnevnih nepravilnosti pri registraciji volivcev v Pustecu (Albanija); podpira zavezo vlade, da bo upoštevala priporočila OVCE/ODIHR glede celovite volilne reforme; poudarja, da so za bolj pregledno financiranje in odgovornost političnih strank potrebna nadaljnja prizadevanja; poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi preprečili brisanje meja med državnimi in strankarskimi dejavnostmi med volilnimi kampanjami ter zagotovili medstrankarski sporazum za revizijo volilnega imenika; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja ugotovitve misije OVSE/ODIHR za opazovanje volitev, da so bile spomladanske lokalne volitve učinkovito izvedene; se strinja s pomisleki glede uravnoteženosti medijskega poročanja, brisanja meja med državnimi in strankarskimi dejavnostmi pri uporabi upravnih virov in domnevnih nepravilnosti pri registraciji volivcev v Pustecu (Albanija); podpira zavezo vlade, da bo upoštevala priporočila OVCE/ODIHR glede celovite volilne reforme; poudarja, da so za bolj pregledno financiranje in odgovornost političnih strank potrebna nadaljnja prizadevanja; poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi preprečili brisanje meja med državnimi in strankarskimi dejavnostmi med volilnimi kampanjami ter zagotovili medstrankarski sporazum za revizijo volilnega imenika;

| 21. | poudarja, da je treba zagotoviti strokovnost in neodvisnost javne uprave z boljšimi politikami na vseh ravneh; ugotavlja, da je parlament 8. januarja 2014 v prvi obravnavi sprejel zakon o javnih uslužbencih in zakon o zaposlenih v upravi; meni, da je pomembno v novem pravnem okviru določiti osnovna načela preglednosti, dosežkov in pravične zastopanosti; poziva vlado, naj nadaljuje reforme na tem področju, pa tudi na področju javnih izdatkov in javnih naročil, kar bo imelo pozitiven vpliv na kakovost upravljanja; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba zagotoviti strokovnost in neodvisnost javne uprave z boljšimi politikami na vseh ravneh; ugotavlja, da je parlament 8. januarja 2014 v prvi obravnavi sprejel zakon o javnih uslužbencih in zakon o zaposlenih v upravi; meni, da je pomembno v novem pravnem okviru določiti osnovna načela preglednosti, dosežkov in pravične zastopanosti; poziva vlado, naj nadaljuje reforme na tem področju, pa tudi na področju javnih izdatkov in javnih naročil, kar bo imelo pozitiven vpliv na kakovost upravljanja;

| 22. | poziva k poglobitvi demokracije z nadaljnjimi odločnimi ukrepi za decentralizacijo proračuna, pri čemer obžaluje zmanjšanje tega proračuna v preteklem letu; vseeno pa z veseljem pričakuje poročilo o pregledu stanja decentralizacije in pozdravlja povečan delež prihodkov v osnovnem proračunu občin, ki je bil dosežen z dodatnimi ukrepi za okrepitev spoštovanja lokalne samouprave zlasti v primerih, ko stranke, ki vladajo na lokalni ravni, niso del vlade na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

22.

poziva k poglobitvi demokracije z nadaljnjimi odločnimi ukrepi za decentralizacijo proračuna, pri čemer obžaluje zmanjšanje tega proračuna v preteklem letu; vseeno pa z veseljem pričakuje poročilo o pregledu stanja decentralizacije in pozdravlja povečan delež prihodkov v osnovnem proračunu občin, ki je bil dosežen z dodatnimi ukrepi za okrepitev spoštovanja lokalne samouprave zlasti v primerih, ko stranke, ki vladajo na lokalni ravni, niso del vlade na nacionalni ravni;

| 23. | pozdravlja napredek, ki so ga v procesu vključevanja v EU dosegle druge države v regiji, vseeno pa ima pomisleke, da bi nadaljnje odlaganje začetka pristopnih pogajanj lahko ustvarilo neupravičeno neenakost v regiji, kar bi lahko pomenilo dodatno tveganje za dobre medetnične odnose ter zbudilo pri makedonskih državljanih občutek, da so zapostavljeni; obsoja vse oblike skrajnega nacionalizma v vseh državah; poziva k protidiskriminacijskim politikam in strpnosti v družbi ne glede na vero, etnično pripadnost ali jezik; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja napredek, ki so ga v procesu vključevanja v EU dosegle druge države v regiji, vseeno pa ima pomisleke, da bi nadaljnje odlaganje začetka pristopnih pogajanj lahko ustvarilo neupravičeno neenakost v regiji, kar bi lahko pomenilo dodatno tveganje za dobre medetnične odnose ter zbudilo pri makedonskih državljanih občutek, da so zapostavljeni; obsoja vse oblike skrajnega nacionalizma v vseh državah; poziva k protidiskriminacijskim politikam in strpnosti v družbi ne glede na vero, etnično pripadnost ali jezik;

| 24. | podpira poziv Komisije, naj se revizija ohridskega okvirnega sporazuma zaključi, njegova priporočila pa začnejo izvajati; |
| --- | --- |

24.

podpira poziv Komisije, naj se revizija ohridskega okvirnega sporazuma zaključi, njegova priporočila pa začnejo izvajati;

| 25. | ugotavlja, da predstavlja nadaljnja krepitev političnega dialoga z albanskim prebivalstvom v državi pomemben prispevek k stabilnosti in sodelovanju v regiji; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da predstavlja nadaljnja krepitev političnega dialoga z albanskim prebivalstvom v državi pomemben prispevek k stabilnosti in sodelovanju v regiji;

| 26. | poziva vlado, medije, akademsko skupnost, civilno družbo in vse pomembne deležnike, naj javnosti jasno sporočijo, da se diskriminacija na podlagi nacionalne identitete v državi ne dopušča, tudi ko gre za pravosodni sistem, medije, zaposlovanje in socialne možnosti; poudarja pomen teh ukrepov za vključevanje različnih etničnih skupnosti ter za stabilnost in evropsko povezovanje države; |
| --- | --- |

26.

poziva vlado, medije, akademsko skupnost, civilno družbo in vse pomembne deležnike, naj javnosti jasno sporočijo, da se diskriminacija na podlagi nacionalne identitete v državi ne dopušča, tudi ko gre za pravosodni sistem, medije, zaposlovanje in socialne možnosti; poudarja pomen teh ukrepov za vključevanje različnih etničnih skupnosti ter za stabilnost in evropsko povezovanje države;

| 27. | obžaluje, da še ni bil dosežen večji napredek v zvezi z integriranim izobraževanjem in da niso bila dodeljena sredstva za izvajanje strategije o integriranem izobraževanju; izraža zaskrbljenost, ker se zdi, da vse manj mladih govori tudi jezik druge etnične skupine; glede tega poziva k ukrepanju, da bi preprečili delitev in morebitne medetnične konflikte med šolajočimi otroki; hkrati poudarja pomembnost spodbujanja neobvezne vključujoče dvojezične vzgoje; ostaja zaskrbljen zaradi ločevanja romskih učencev v šolah; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da še ni bil dosežen večji napredek v zvezi z integriranim izobraževanjem in da niso bila dodeljena sredstva za izvajanje strategije o integriranem izobraževanju; izraža zaskrbljenost, ker se zdi, da vse manj mladih govori tudi jezik druge etnične skupine; glede tega poziva k ukrepanju, da bi preprečili delitev in morebitne medetnične konflikte med šolajočimi otroki; hkrati poudarja pomembnost spodbujanja neobvezne vključujoče dvojezične vzgoje; ostaja zaskrbljen zaradi ločevanja romskih učencev v šolah;

| 28. | meni, da bi bilo mogoče ovire pri izvajanju popisa prebivalstva, ki bi bil skladen z najboljšimi demokratičnimi standardi, delno premagati z uvedbo matičnega urada kot začasne rešitve; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi bilo mogoče ovire pri izvajanju popisa prebivalstva, ki bi bil skladen z najboljšimi demokratičnimi standardi, delno premagati z uvedbo matičnega urada kot začasne rešitve;

| 29. | obžaluje poslabšanje ugleda države na področju svobode medijev; deli zaskrbljenost s Komisijo zaradi dejstva, da ostaja varovanje pravice do izražanja z raznolikimi in pluralnimi mediji in brez vmešavanja politike eden od ključnih izzivov za državo; v zvezi s tem opozarja, da je pomanjkanje pluralnosti medijev delno posledica vladnega oglaševanja; poudarja, da je treba zagotoviti neodvisnost in vzdržnost storitev javnega radia in televizije, ter spodbuja oblasti, naj v zvezi s tem sprejmejo zaščitne ukrepe v zakonodaji o medijih; meni, da bi morala biti sedanja zakonodaja o medijih predmet dodatnih posvetovanj in dialoga, dogovor o tako pomembnih reformah pa bi sklenili le, če bi ga široko podprla vsa novinarska skupnost v državi; opozarja, da so potrebna večja prizadevanja za povrnitev in ponovno vzpostavitev zaupanja med vlado in medijsko skupnostjo; podpira pobudo državnega inštituta za medije, da bi s podporo EU objavili „belo knjigo“ o okrepitvi odnosov med civilno družbo in mediji; poudarja, da si je treba bolj prizadevati za zaščito pravic in neodvisnosti medijskih delavcev; opozarja na potrebo po preglednosti, ko gre za lastništvo medijev; |
| --- | --- |

29.

obžaluje poslabšanje ugleda države na področju svobode medijev; deli zaskrbljenost s Komisijo zaradi dejstva, da ostaja varovanje pravice do izražanja z raznolikimi in pluralnimi mediji in brez vmešavanja politike eden od ključnih izzivov za državo; v zvezi s tem opozarja, da je pomanjkanje pluralnosti medijev delno posledica vladnega oglaševanja; poudarja, da je treba zagotoviti neodvisnost in vzdržnost storitev javnega radia in televizije, ter spodbuja oblasti, naj v zvezi s tem sprejmejo zaščitne ukrepe v zakonodaji o medijih; meni, da bi morala biti sedanja zakonodaja o medijih predmet dodatnih posvetovanj in dialoga, dogovor o tako pomembnih reformah pa bi sklenili le, če bi ga široko podprla vsa novinarska skupnost v državi; opozarja, da so potrebna večja prizadevanja za povrnitev in ponovno vzpostavitev zaupanja med vlado in medijsko skupnostjo; podpira pobudo državnega inštituta za medije, da bi s podporo EU objavili „belo knjigo“ o okrepitvi odnosov med civilno družbo in mediji; poudarja, da si je treba bolj prizadevati za zaščito pravic in neodvisnosti medijskih delavcev; opozarja na potrebo po preglednosti, ko gre za lastništvo medijev;

| 30. | poudarja napredek, ki ga je doslej dosegla okrogla miza med vlado in zvezo novinarjev, ki se je opirala na strokovno mnenje posebnega predstavnika OVSE za svobodo medijev, ter meni, da ponovni sklic okrogle mize in izpolnitev njenega časovnega načrta za svobodo izražanja ter zagotavljanje primernega delovnega okolja za novinarje ostajata glavni mehanizem za doseganje potrebnega napredka; priznava, da je popolno svobodo izražanja mogoče doseči le v družbi, v kateri je uveljavljena pravica javnega dostopa do informacij in kjer obstaja javni prostor, ki omogoča plodno javno razpravljanje; |
| --- | --- |

30.

poudarja napredek, ki ga je doslej dosegla okrogla miza med vlado in zvezo novinarjev, ki se je opirala na strokovno mnenje posebnega predstavnika OVSE za svobodo medijev, ter meni, da ponovni sklic okrogle mize in izpolnitev njenega časovnega načrta za svobodo izražanja ter zagotavljanje primernega delovnega okolja za novinarje ostajata glavni mehanizem za doseganje potrebnega napredka; priznava, da je popolno svobodo izražanja mogoče doseči le v družbi, v kateri je uveljavljena pravica javnega dostopa do informacij in kjer obstaja javni prostor, ki omogoča plodno javno razpravljanje;

| 31. | vseeno meni, da nedavni primer zaprtega novinarja Tomislava Kezarovskega in drugi primeri – o katerih bi moralo odločati le neodvisno sodstvo, ki deluje v okviru Evropske konvencije o človekovih pravicah –, vzbujajo pomisleke o morebitnem izvajanju selektivne pravičnosti v državi, za preprečevanje katere bi morali vsi ustrezni organi sprejeti učinkovite ukrepe; |
| --- | --- |

31.

vseeno meni, da nedavni primer zaprtega novinarja Tomislava Kezarovskega in drugi primeri – o katerih bi moralo odločati le neodvisno sodstvo, ki deluje v okviru Evropske konvencije o človekovih pravicah –, vzbujajo pomisleke o morebitnem izvajanju selektivne pravičnosti v državi, za preprečevanje katere bi morali vsi ustrezni organi sprejeti učinkovite ukrepe;

| 32. | je seznanjen z novim zakonom o lustraciji, pa tudi s pomisleki, ki sta jih glede njegove ustavnosti in morebitne zlorabe izrazila Beneška komisija in Helsinški odbor; |
| --- | --- |

32.

je seznanjen z novim zakonom o lustraciji, pa tudi s pomisleki, ki sta jih glede njegove ustavnosti in morebitne zlorabe izrazila Beneška komisija in Helsinški odbor;

| 33. | spodbuja okrepitev mandata komisije za preverjanje podatkov s trajno premestitvijo vseh potrebnih dokumentov obveščevalnih in protiobveščevalnih služb v prostore komisije; |
| --- | --- |

33.

spodbuja okrepitev mandata komisije za preverjanje podatkov s trajno premestitvijo vseh potrebnih dokumentov obveščevalnih in protiobveščevalnih služb v prostore komisije;

| 34. | ponavlja priporočila iz svoje prejšnje resolucije v zvezi s krepitvijo moči civilne družbe; poziva vlado, naj prizna pomembno vlogo civilne družbe in njene dodane vrednosti v politični razpravi, ter naj organizacije civilne družbe dejavno vključi v dialog o oblikovanju politike; poudarja ključno vlogo, ki jo lahko imajo organizacije civilne družbe pri oblikovanju bolj preglednega, odgovornega in vključujočegai postopka pridruževanja EU; predlaga, da bi bilo treba podpreti pobude sektorja civilne družbe; odobrava vključenost civilne družbe v delovno skupino o poglavju 23, ki jo je ustanovilo ministrstvo za pravosodje, in spodbuja vsa ministrstva, naj sledijo temu zgledu; spodbuja k pozitivnemu razmisleku o predlogu za izbor organizacij civilne družbe, ki bodo sodelovale v vseh delovnih skupinah v okviru nacionalnega programa za pravni red Unije; |
| --- | --- |

34.

ponavlja priporočila iz svoje prejšnje resolucije v zvezi s krepitvijo moči civilne družbe; poziva vlado, naj prizna pomembno vlogo civilne družbe in njene dodane vrednosti v politični razpravi, ter naj organizacije civilne družbe dejavno vključi v dialog o oblikovanju politike; poudarja ključno vlogo, ki jo lahko imajo organizacije civilne družbe pri oblikovanju bolj preglednega, odgovornega in vključujočegai postopka pridruževanja EU; predlaga, da bi bilo treba podpreti pobude sektorja civilne družbe; odobrava vključenost civilne družbe v delovno skupino o poglavju 23, ki jo je ustanovilo ministrstvo za pravosodje, in spodbuja vsa ministrstva, naj sledijo temu zgledu; spodbuja k pozitivnemu razmisleku o predlogu za izbor organizacij civilne družbe, ki bodo sodelovale v vseh delovnih skupinah v okviru nacionalnega programa za pravni red Unije;

| 35. | obžaluje skromen napredek ter izraža zaskrbljenost zaradi velike zamude pri izvajanju druge vladne strategije za sodelovanje s civilno družbo in njenega akcijskega načrta; je zaskrbljen zaradi nezavzetosti pri izvajanju te strategije in nepreglednosti proračunske podpore civilni družbi; meni, da lahko partnerstvo za odprto vlado, ki mu je država zavezana, ponudi ustrezen okvir za izboljšanje položaja; pozdravlja in spodbuja uporabo kazalnikov za ocenjevanje udeležbe civilne družbe, kot je navedena v sporočilu Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom „Korenine demokracije in trajnostnega razvoja“ (COM(2012)0492); |
| --- | --- |

35.

obžaluje skromen napredek ter izraža zaskrbljenost zaradi velike zamude pri izvajanju druge vladne strategije za sodelovanje s civilno družbo in njenega akcijskega načrta; je zaskrbljen zaradi nezavzetosti pri izvajanju te strategije in nepreglednosti proračunske podpore civilni družbi; meni, da lahko partnerstvo za odprto vlado, ki mu je država zavezana, ponudi ustrezen okvir za izboljšanje položaja; pozdravlja in spodbuja uporabo kazalnikov za ocenjevanje udeležbe civilne družbe, kot je navedena v sporočilu Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom „Korenine demokracije in trajnostnega razvoja“ (COM(2012)0492);

| 36. | ponovno poziva Komisijo in vlado, naj skleneta dogovor, da bosta minimalni delež naslednjega programskega obdobja instrumenta za predpristopno pomoč namenili za zagotovitev 15 % plačil za nedržavne akterje ter poskrbeli, da bo tehnično pomoč za organizacije civilne družbe upravljala civilna družba sama; poziva tudi, naj se instrument za predpristopno pomoč II uporabi za podporo prizadevanjem, da bi skladno s cilji pomagali sprostiti 9 % proračuna države ter ga razdelili prek decentraliziranih regionalnih in lokalnih vlad; |
| --- | --- |

36.

ponovno poziva Komisijo in vlado, naj skleneta dogovor, da bosta minimalni delež naslednjega programskega obdobja instrumenta za predpristopno pomoč namenili za zagotovitev 15 % plačil za nedržavne akterje ter poskrbeli, da bo tehnično pomoč za organizacije civilne družbe upravljala civilna družba sama; poziva tudi, naj se instrument za predpristopno pomoč II uporabi za podporo prizadevanjem, da bi skladno s cilji pomagali sprostiti 9 % proračuna države ter ga razdelili prek decentraliziranih regionalnih in lokalnih vlad;

| 37. | želi pohvaliti državo za že izvedene reforme, ki so nacionalni pravni okvir uskladile z mednarodnimi standardi; poziva državo, naj izboljša preglednost pravosodnega sveta in s tem v kar največji meri odpravi prepričanje, da svet deluje pod zunanjimi vplivi in pritiskom; poziva Komisijo, naj v svojih prihodnjih poročilih o napredku preuči in analizira, kako se v državi spoštujejo sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

37.

želi pohvaliti državo za že izvedene reforme, ki so nacionalni pravni okvir uskladile z mednarodnimi standardi; poziva državo, naj izboljša preglednost pravosodnega sveta in s tem v kar največji meri odpravi prepričanje, da svet deluje pod zunanjimi vplivi in pritiskom; poziva Komisijo, naj v svojih prihodnjih poročilih o napredku preuči in analizira, kako se v državi spoštujejo sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 38. | pozdravlja dejavnosti, namenjene izboljšanju profesionalnosti, neodvisnosti in učinkovitosti sodstva, zlasti zaposlovanje diplomantov akademije za usposabljanje sodnikov in tožilcev na teh delovnih mestih, ohranjanje pozitivne stopnje reševanja pripada na sodiščih v prvi polovici leta 2013 ter nadaljnje zmanjševanje sodnih zaostankov; poziva k poenotenju sodne prakse, da se zagotovita predvidljiv sodni sistem in zaupanje javnosti; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja dejavnosti, namenjene izboljšanju profesionalnosti, neodvisnosti in učinkovitosti sodstva, zlasti zaposlovanje diplomantov akademije za usposabljanje sodnikov in tožilcev na teh delovnih mestih, ohranjanje pozitivne stopnje reševanja pripada na sodiščih v prvi polovici leta 2013 ter nadaljnje zmanjševanje sodnih zaostankov; poziva k poenotenju sodne prakse, da se zagotovita predvidljiv sodni sistem in zaupanje javnosti;

| 39. | zlasti poziva k okrepitvi državne komisije za preprečevanje korupcije, protikorupcijske enote ministrstva za notranje zadeve, temeljnega javnega tožilstva za boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji ter državnega revizijskega organa v obliki proračunskih, materialnih in človeških virov; poudarja tudi, da se je treba osredotočiti na primere korupcije na visoki ravni ter v večji meri uporabljati odredbe za zaseg in zaplembo premoženja, ter poziva k vzpostavitvi evidence o obsodbah za primere na visoki ravni; poziva neodvisno civilno družbo in medije, naj razkrijejo korupcijo ter podpirajo neodvisne in nepristranske preiskave in sodne procese; pozdravlja nenehna prizadevanja državne komisije za preprečevanje korupcije ob podpori Programa ZN za razvoj, da bi okrepila preventivni vidik boja proti korupciji z uvedbo celovitih sistemov integritete v devetih pilotnih občinah; podpira namero nacionalnih organov, da zaključijo spremembo zakona o preprečevanju korupcije, razširijo koncept sistema integritete na vso državo ter zagotovijo sistematično institucionalno zaščito prijaviteljev nepravilnosti; |
| --- | --- |

39.

zlasti poziva k okrepitvi državne komisije za preprečevanje korupcije, protikorupcijske enote ministrstva za notranje zadeve, temeljnega javnega tožilstva za boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji ter državnega revizijskega organa v obliki proračunskih, materialnih in človeških virov; poudarja tudi, da se je treba osredotočiti na primere korupcije na visoki ravni ter v večji meri uporabljati odredbe za zaseg in zaplembo premoženja, ter poziva k vzpostavitvi evidence o obsodbah za primere na visoki ravni; poziva neodvisno civilno družbo in medije, naj razkrijejo korupcijo ter podpirajo neodvisne in nepristranske preiskave in sodne procese; pozdravlja nenehna prizadevanja državne komisije za preprečevanje korupcije ob podpori Programa ZN za razvoj, da bi okrepila preventivni vidik boja proti korupciji z uvedbo celovitih sistemov integritete v devetih pilotnih občinah; podpira namero nacionalnih organov, da zaključijo spremembo zakona o preprečevanju korupcije, razširijo koncept sistema integritete na vso državo ter zagotovijo sistematično institucionalno zaščito prijaviteljev nepravilnosti;

| 40. | ugotavlja, da še vedno potekajo dejavnosti za zagon nacionalne baze obveščevalnih služb, ter spodbuja oblasti, naj stopnjujejo prizadevanja na tem področju in čim prej ustanovijo nacionalni koordinacijski center za boj proti organiziranemu kriminalu, da bi zagotovile polno podporo boju proti organiziranemu kriminalu, korupciji, goljufijam, pranju denarja in drugim hudim kaznivim dejanjem, vključno s čezmejnimi; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da še vedno potekajo dejavnosti za zagon nacionalne baze obveščevalnih služb, ter spodbuja oblasti, naj stopnjujejo prizadevanja na tem področju in čim prej ustanovijo nacionalni koordinacijski center za boj proti organiziranemu kriminalu, da bi zagotovile polno podporo boju proti organiziranemu kriminalu, korupciji, goljufijam, pranju denarja in drugim hudim kaznivim dejanjem, vključno s čezmejnimi;

| 41. | je zaskrbljen zaradi razširjene in dolgotrajne uporabe pripora v predkazenskem postopku ter zaradi razmer, v katerih živijo priporniki; je seznanjen s primeri nesorazmerne policijske dejavnosti pri demonstracijah; poziva, naj bodo prizadevanja za ohranjanje javnega reda sorazmerna in naj se pri tem spoštuje pravica do svobodnega zbiranja; |
| --- | --- |

41.

je zaskrbljen zaradi razširjene in dolgotrajne uporabe pripora v predkazenskem postopku ter zaradi razmer, v katerih živijo priporniki; je seznanjen s primeri nesorazmerne policijske dejavnosti pri demonstracijah; poziva, naj bodo prizadevanja za ohranjanje javnega reda sorazmerna in naj se pri tem spoštuje pravica do svobodnega zbiranja;

| 42. | pozdravlja novi zakon o pravici za otroke in poziva, da se zagotovijo zadostna sredstva za njegovo izvajanje; ponovno obžaluje, da v mladoletniških zaporih ni na voljo zdravstvenih služb in izobraževanja ter usposabljanja; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja novi zakon o pravici za otroke in poziva, da se zagotovijo zadostna sredstva za njegovo izvajanje; ponovno obžaluje, da v mladoletniških zaporih ni na voljo zdravstvenih služb in izobraževanja ter usposabljanja;

| 43. | pozdravlja zmanjšanje števila otrok v institucionalnem varstvu, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi visokega števila invalidnih otrok, ki ostajajo v institucijah; poziva k nadaljnjim reformam sistema varstva otrok in okrepitvi zmogljivosti centrov za socialno delo zaradi zagotavljanja podpore prikrajšanim družinam; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja zmanjšanje števila otrok v institucionalnem varstvu, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi visokega števila invalidnih otrok, ki ostajajo v institucijah; poziva k nadaljnjim reformam sistema varstva otrok in okrepitvi zmogljivosti centrov za socialno delo zaradi zagotavljanja podpore prikrajšanim družinam;

| 44. | pozdravlja ustanovitev nacionalnega mladinskega sveta ter prizadevanja za zagotovitev, da je ta svet široko zastavljen, politično nepristranski in v celoti sodeluje kot član Evropskega mladinskega foruma; poziva državno agencijo za mladino in šport, naj v celoti podpira dejavnosti sveta in sodeluje pri njih; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja ustanovitev nacionalnega mladinskega sveta ter prizadevanja za zagotovitev, da je ta svet široko zastavljen, politično nepristranski in v celoti sodeluje kot član Evropskega mladinskega foruma; poziva državno agencijo za mladino in šport, naj v celoti podpira dejavnosti sveta in sodeluje pri njih;

| 45. | spodbuja vlado, naj komisiji za varstvo pred diskriminacijo in protidiskriminacijski enoti oddelka za enake možnosti na Ministrstvu za delo in socialno politiko dodeli zadostne človeške in finančne vire; poziva k sprejetju ukrepov za krepitev ozaveščanja o enakosti in nediskriminaciji; |
| --- | --- |

45.

spodbuja vlado, naj komisiji za varstvo pred diskriminacijo in protidiskriminacijski enoti oddelka za enake možnosti na Ministrstvu za delo in socialno politiko dodeli zadostne človeške in finančne vire; poziva k sprejetju ukrepov za krepitev ozaveščanja o enakosti in nediskriminaciji;

| 46. | pozdravlja ponovno odprtje centra LGBTI v Skopju po petih ločenih napadih na ta center v zadnjih dvanajstih mesecih; pozdravlja ugotovitve protidiskriminacijske komisije glede homofobije v šolskih učbenikih in poziva k širši uporabi teh ugotovitev; zlasti poziva k prepovedi diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti pri zaposlovanju; obžaluje, da protidiskriminacijska zakonodaja ni usklajena s pravnim redom Unije; ponovno poziva, da je treba to zakonodajo spremeniti, da bo v celoti usklajena s pravnim redom; v celoti obsoja nasilje nad skupnostjo LGBTI ter poziva vse politične voditelje in javne osebnosti v širši družbi, naj storijo enako; poziva, naj bodo storilci tovrstnega nasilja privedeni pred sodišče; opozarja vlado in politične stranke na njihovo odgovornost pri oblikovanju kulture vključevanja in strpnosti; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja ponovno odprtje centra LGBTI v Skopju po petih ločenih napadih na ta center v zadnjih dvanajstih mesecih; pozdravlja ugotovitve protidiskriminacijske komisije glede homofobije v šolskih učbenikih in poziva k širši uporabi teh ugotovitev; zlasti poziva k prepovedi diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti pri zaposlovanju; obžaluje, da protidiskriminacijska zakonodaja ni usklajena s pravnim redom Unije; ponovno poziva, da je treba to zakonodajo spremeniti, da bo v celoti usklajena s pravnim redom; v celoti obsoja nasilje nad skupnostjo LGBTI ter poziva vse politične voditelje in javne osebnosti v širši družbi, naj storijo enako; poziva, naj bodo storilci tovrstnega nasilja privedeni pred sodišče; opozarja vlado in politične stranke na njihovo odgovornost pri oblikovanju kulture vključevanja in strpnosti;

| 47. | poziva oblasti, naj sistematično zbirajo podatke o izključenih in odrinjenih skupinah, vključno z otroci z ulice, romskimi otroci in invalidi; obžaluje, da se ne zbirajo podatki o zločinih iz sovraštva; ostaja zaskrbljen zaradi števila romskih otrok v šolah za učence s posebnimi potrebami, vendar pozdravlja sistem vladnih štipendij, katerih namen je romskim otrokom omogočiti dokončanje srednje šole; |
| --- | --- |

47.

poziva oblasti, naj sistematično zbirajo podatke o izključenih in odrinjenih skupinah, vključno z otroci z ulice, romskimi otroci in invalidi; obžaluje, da se ne zbirajo podatki o zločinih iz sovraštva; ostaja zaskrbljen zaradi števila romskih otrok v šolah za učence s posebnimi potrebami, vendar pozdravlja sistem vladnih štipendij, katerih namen je romskim otrokom omogočiti dokončanje srednje šole;

| 48. | ostaja zaskrbljen zaradi nenehne diskriminacije Romov; v zvezi s tem opozarja, da romske ženske trpijo zaradi dvojne diskriminacije na podlagi spola in etnične pripadnosti, kar je pogosto tesno povezano z revščino; izraža zaskrbljenost, ker je ta že dolgo poznana dvojna diskriminacija razširjena, vsakdanja in prevladujoča; poziva oblasti, naj prekinejo ta krog, in odločno poziva k proaktivnemu izvajanju strategije za vključevanje Romov ter ukrepov za zagotavljanju dostopa do zdravstva, izobraževanja, zaposlitve, nastanitve in socialne varnosti za Rome; |
| --- | --- |

48.

ostaja zaskrbljen zaradi nenehne diskriminacije Romov; v zvezi s tem opozarja, da romske ženske trpijo zaradi dvojne diskriminacije na podlagi spola in etnične pripadnosti, kar je pogosto tesno povezano z revščino; izraža zaskrbljenost, ker je ta že dolgo poznana dvojna diskriminacija razširjena, vsakdanja in prevladujoča; poziva oblasti, naj prekinejo ta krog, in odločno poziva k proaktivnemu izvajanju strategije za vključevanje Romov ter ukrepov za zagotavljanju dostopa do zdravstva, izobraževanja, zaposlitve, nastanitve in socialne varnosti za Rome;

| 49. | odločno poziva vlado, naj reši problem Romov, ki nimajo osebnih dokumentov; |
| --- | --- |

49.

odločno poziva vlado, naj reši problem Romov, ki nimajo osebnih dokumentov;

| 50. | poziva jo tudi, naj okrepi svoja prizadevanja za izboljšanje položaja romskih in aškalskih beguncev s Kosova; |
| --- | --- |

50.

poziva jo tudi, naj okrepi svoja prizadevanja za izboljšanje položaja romskih in aškalskih beguncev s Kosova;

| 51. | pozdravlja povečanje števila županj z nič na štiri med 81 župani v državi ter povečanje števila žensk v parlamentu, ki je skladno s spolno kvoto; vseeno pa je zaskrbljen zaradi še vedno pogostih primerov prostovoljnega umika žensk iz procesov političnega odločanja; pozdravlja spremembe delovnega prava, katerih namen je boljše pravno varstvo za noseče ženske ali ženske, ki so pred kratkim rodile, vendar je zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti žensk; pozdravlja sprejetje strategije za enakost spolov, vendar ugotavlja, da javni mehanizmi za enakost spolov še vedno ne delujejo ustrezno; poziva vlado, naj izboljša njihovo delovanje ter poveča človeške in finančne vire, ki so jim namenjeni; poziva oblasti, naj poskrbijo za vidik enakosti spolov na vseh področjih politik ter okrepijo podporo in pobude za večjo ozaveščenost o enakosti spolov; obžaluje, da je parlament pomembne spremembe zakona o prekinitvi nosečnosti sprejel po skrajšanem postopku brez širše javne razprave; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja povečanje števila županj z nič na štiri med 81 župani v državi ter povečanje števila žensk v parlamentu, ki je skladno s spolno kvoto; vseeno pa je zaskrbljen zaradi še vedno pogostih primerov prostovoljnega umika žensk iz procesov političnega odločanja; pozdravlja spremembe delovnega prava, katerih namen je boljše pravno varstvo za noseče ženske ali ženske, ki so pred kratkim rodile, vendar je zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti žensk; pozdravlja sprejetje strategije za enakost spolov, vendar ugotavlja, da javni mehanizmi za enakost spolov še vedno ne delujejo ustrezno; poziva vlado, naj izboljša njihovo delovanje ter poveča človeške in finančne vire, ki so jim namenjeni; poziva oblasti, naj poskrbijo za vidik enakosti spolov na vseh področjih politik ter okrepijo podporo in pobude za večjo ozaveščenost o enakosti spolov; obžaluje, da je parlament pomembne spremembe zakona o prekinitvi nosečnosti sprejel po skrajšanem postopku brez širše javne razprave;

| 52. | izreka pohvalo vladi za ohranitev makroekonomske stabilnosti in pozdravlja ponovno rast; vseeno ugotavlja, da dohodkovna konvergenca poteka počasi, ter je tudi sam zaskrbljen glede tega, ali bo dosežen cilj javnega dolga v višini 2,6 % do leta 2016, in glede tega, kako se bo izvedla konsolidacija javnih financ; priporoča, naj Komisija državi podeli status delujočega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

52.

izreka pohvalo vladi za ohranitev makroekonomske stabilnosti in pozdravlja ponovno rast; vseeno ugotavlja, da dohodkovna konvergenca poteka počasi, ter je tudi sam zaskrbljen glede tega, ali bo dosežen cilj javnega dolga v višini 2,6 % do leta 2016, in glede tega, kako se bo izvedla konsolidacija javnih financ; priporoča, naj Komisija državi podeli status delujočega tržnega gospodarstva;

| 53. | pozdravlja realno rast BDP za 2,9 % v prvem četrtletju leta 2013 v primerjavi z istim obdobjem v letu 2012; ugotavlja trend pozitivnih sprememb na trgu dela, kjer se je število zaposlenih v prvem četrtletju leta 2013 povečalo za 3,9 % v primerjavi z istim obdobjem v letu 2012, hkrati pa se število brezposelnih na letni ravni zmanjšalo za 4,2 %; pozdravlja, da je Svetovna banka v poročilu „Poslovanje“državo razvrstila med najboljših 10 na svetu, ki so pokazale največji napredek v poslovnem in zakonodajnem okolju; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja realno rast BDP za 2,9 % v prvem četrtletju leta 2013 v primerjavi z istim obdobjem v letu 2012; ugotavlja trend pozitivnih sprememb na trgu dela, kjer se je število zaposlenih v prvem četrtletju leta 2013 povečalo za 3,9 % v primerjavi z istim obdobjem v letu 2012, hkrati pa se število brezposelnih na letni ravni zmanjšalo za 4,2 %; pozdravlja, da je Svetovna banka v poročilu „Poslovanje“državo razvrstila med najboljših 10 na svetu, ki so pokazale največji napredek v poslovnem in zakonodajnem okolju;

| 54. | pozdravlja namen Komisije, da s to in drugimi državami v regiji začne poseben dialog o zaposlovanju in socialni politiki; spodbuja ukrepe za zagotovitev posodobljene delovne zakonodaje, ki bi bila popolnoma skladna s konvencijami Mednarodne organizacije dela; poudarja, da je država ratificirala osem konvencij o temeljnih delovnih pravicah Mednarodne organizacije dela; poziva h krepitvi zmogljivosti socialnih partnerjev ter zagotavljanju delavskih pravic in pravic sindikatov; deli zaskrbljenost, da visoka brezposelnost, zlasti pri ranljivih skupinah, kot so mladi in ženske, ostaja eden od največjih izzivov za vlado, zato poziva k okrepitvi ukrepov za boj proti revščini, visoki stopnji brezposelnosti mladih in diskriminaciji. |
| --- | --- |

54.

pozdravlja namen Komisije, da s to in drugimi državami v regiji začne poseben dialog o zaposlovanju in socialni politiki; spodbuja ukrepe za zagotovitev posodobljene delovne zakonodaje, ki bi bila popolnoma skladna s konvencijami Mednarodne organizacije dela; poudarja, da je država ratificirala osem konvencij o temeljnih delovnih pravicah Mednarodne organizacije dela; poziva h krepitvi zmogljivosti socialnih partnerjev ter zagotavljanju delavskih pravic in pravic sindikatov; deli zaskrbljenost, da visoka brezposelnost, zlasti pri ranljivih skupinah, kot so mladi in ženske, ostaja eden od največjih izzivov za vlado, zato poziva k okrepitvi ukrepov za boj proti revščini, visoki stopnji brezposelnosti mladih in diskriminaciji.

| 55. | je seznanjen z ukrepi, ki so jih sprejeli državni organi v zvezi z nedavnimi primeri kmetijskih proizvodov za izvoz v države članice Evropske unije, ki so vsebovali visoko raven pesticidov; zlasti poziva pristojne organe, naj okrepijo nadzor in učinkoviteje preverjajo izvajanje fitosanitarnih standardov EU v državi; |
| --- | --- |

55.

je seznanjen z ukrepi, ki so jih sprejeli državni organi v zvezi z nedavnimi primeri kmetijskih proizvodov za izvoz v države članice Evropske unije, ki so vsebovali visoko raven pesticidov; zlasti poziva pristojne organe, naj okrepijo nadzor in učinkoviteje preverjajo izvajanje fitosanitarnih standardov EU v državi;

| 56. | obžaluje, da država še nima celovite podnebne politike, čeprav se v mednarodnem okviru pridružuje stališčem EU; pričakuje, da bo vlada sprejela potrebne ukrepe, da bi okrepila upravno zmogljivost za izvajanje zakonodaje o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

56.

obžaluje, da država še nima celovite podnebne politike, čeprav se v mednarodnem okviru pridružuje stališčem EU; pričakuje, da bo vlada sprejela potrebne ukrepe, da bi okrepila upravno zmogljivost za izvajanje zakonodaje o podnebnih spremembah;

| 57. | poudarja, da so potrebna velika prizadevanja na področju okolja in zlasti na področjih kakovosti vode, varstva narave, ohranjanja prostoživečih vrst in nadzora nad industrijskim onesnaževanjem ter obvladovanja tveganj; spodbuja prizadevanja za izvrševanje zakonodaje na teh področjih; poudarja, da ni mogoče doseči bistvenega napredka brez ustrezne okrepitve upravnih zmogljivosti; poziva vlado, naj s tem v zvezi sprejme potrebne ukrepe; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da so potrebna velika prizadevanja na področju okolja in zlasti na področjih kakovosti vode, varstva narave, ohranjanja prostoživečih vrst in nadzora nad industrijskim onesnaževanjem ter obvladovanja tveganj; spodbuja prizadevanja za izvrševanje zakonodaje na teh področjih; poudarja, da ni mogoče doseči bistvenega napredka brez ustrezne okrepitve upravnih zmogljivosti; poziva vlado, naj s tem v zvezi sprejme potrebne ukrepe;

| 58. | spodbuja vlado, naj v energetskem sektorju še naprej sodeluje z Evropsko unijo v okviru energetske skupnosti; |
| --- | --- |

58.

spodbuja vlado, naj v energetskem sektorju še naprej sodeluje z Evropsko unijo v okviru energetske skupnosti;

| 59. | opozarja, da je potencial države na področju obnovljivih virov energije premalo razvit, kar je deloma posledica oviralnih upravnih postopkov in cen električne energije; v zvezi s tem poziva oblasti, naj stopnjujejo prizadevanja na tem področju, da bi izpolnile obveznost energetske skupnosti, da se do začetka leta 2014 v celoti uveljavi direktiva o energiji iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

59.

opozarja, da je potencial države na področju obnovljivih virov energije premalo razvit, kar je deloma posledica oviralnih upravnih postopkov in cen električne energije; v zvezi s tem poziva oblasti, naj stopnjujejo prizadevanja na tem področju, da bi izpolnile obveznost energetske skupnosti, da se do začetka leta 2014 v celoti uveljavi direktiva o energiji iz obnovljivih virov;

| 60. | ponovno izraža svojo podporo liberalizaciji vizumske ureditve za države zahodnega Balkana kot pomembnemu stebru procesa evropskega združevanja; poziva države članice, naj skrajšajo azilne postopke za državljane držav zahodnega Balkana, ki lahko brez vizuma potujejo po schengenskem območju, kar bo učinkovit način za zmanjšanje števila neutemeljenih prošenj za vizume, hkrati pa bo prosilcem omogočilo, da svoje pravice zagovarjajo na izčrpnem razgovoru; |
| --- | --- |

60.

ponovno izraža svojo podporo liberalizaciji vizumske ureditve za države zahodnega Balkana kot pomembnemu stebru procesa evropskega združevanja; poziva države članice, naj skrajšajo azilne postopke za državljane držav zahodnega Balkana, ki lahko brez vizuma potujejo po schengenskem območju, kar bo učinkovit način za zmanjšanje števila neutemeljenih prošenj za vizume, hkrati pa bo prosilcem omogočilo, da svoje pravice zagovarjajo na izčrpnem razgovoru;

| 61. | znova poudarja, da je treba ohraniti ustrezno ravnovesje med upravičenimi ukrepi za boj proti nezakonitemu priseljevanju in izogibanjem etničnemu profiliranju ali drugim ukrepom, ki lahko predstavljajo diskriminacijo, ko gre za pravico svobodnega gibanja; pozdravlja regionalno sodelovanje v zvezi s priseljevanjem in begunci; odločno poziva k ohranitvi sedanjega režima EU za liberalizacijo vizumov za to državo; meni, da bi bilo treba državo proglasiti za „varno izvorno državo“, da bi bili postopki reševanja vlog hitrejši; poziva vlado, naj ohrani veljavni liberalni vizumski režim za sosedske države, več prizadevanj pa naj nameni izboljšanju socialnega in ekonomskega položaja manjšin ter preprečevanju vsakršne diskriminacije ali negativnih ukrepov, kot so omejitve pri potovanjih za osebe, ki so jim bile zavrnjene vloge za azil v EU; |
| --- | --- |

61.

znova poudarja, da je treba ohraniti ustrezno ravnovesje med upravičenimi ukrepi za boj proti nezakonitemu priseljevanju in izogibanjem etničnemu profiliranju ali drugim ukrepom, ki lahko predstavljajo diskriminacijo, ko gre za pravico svobodnega gibanja; pozdravlja regionalno sodelovanje v zvezi s priseljevanjem in begunci; odločno poziva k ohranitvi sedanjega režima EU za liberalizacijo vizumov za to državo; meni, da bi bilo treba državo proglasiti za „varno izvorno državo“, da bi bili postopki reševanja vlog hitrejši; poziva vlado, naj ohrani veljavni liberalni vizumski režim za sosedske države, več prizadevanj pa naj nameni izboljšanju socialnega in ekonomskega položaja manjšin ter preprečevanju vsakršne diskriminacije ali negativnih ukrepov, kot so omejitve pri potovanjih za osebe, ki so jim bile zavrnjene vloge za azil v EU;

| 62. | je seznanjen s prizadevanji vlade za obnovo infrastrukture lokalnih cest v državi z namenom, da bi razvili alternativni turizem in izboljšali življenje državljanov; v zvezi s tem spodbuja državo, naj bolj dinamično pristopi k projektom regionalnega razvoja v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, ki bodo povečali čezmejno sodelovanje in povezave med državami v regiji, ter naj sodeluje pri razvoju sodobnega in ekološko učinkovitega železniškega sistema, ki bo jugovzhodno Evropo povezal z ostalimi deli celine; poziva k nadaljnjemu napredku pri usklajevanju prometne politike s pravnim redom EU; |
| --- | --- |

62.

je seznanjen s prizadevanji vlade za obnovo infrastrukture lokalnih cest v državi z namenom, da bi razvili alternativni turizem in izboljšali življenje državljanov; v zvezi s tem spodbuja državo, naj bolj dinamično pristopi k projektom regionalnega razvoja v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, ki bodo povečali čezmejno sodelovanje in povezave med državami v regiji, ter naj sodeluje pri razvoju sodobnega in ekološko učinkovitega železniškega sistema, ki bo jugovzhodno Evropo povezal z ostalimi deli celine; poziva k nadaljnjemu napredku pri usklajevanju prometne politike s pravnim redom EU;

| 63. | je seznanjen s srečanjem ministrov za promet te države in Bolgarije, ki je potekalo 28. novembra 2013 v Sofiji, in izraža upanje, da bodo zaveze glede dokončanja železniške povezave med državama, ki so bile potrjene na srečanju, kratkoročno izpolnjene, kar bo regiji odprlo nove gospodarske možnosti; |
| --- | --- |

63.

je seznanjen s srečanjem ministrov za promet te države in Bolgarije, ki je potekalo 28. novembra 2013 v Sofiji, in izraža upanje, da bodo zaveze glede dokončanja železniške povezave med državama, ki so bile potrjene na srečanju, kratkoročno izpolnjene, kar bo regiji odprlo nove gospodarske možnosti;

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu te države. |
| --- | --- |

64.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu te države.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0453.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/136 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/136

---

P7_TA(2014)0104

Poročilo o napredku Črne Gore za leto 2013

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o poročilu o napredku Črne gore za leto (2013/2882(RSP))

(2017/C 093/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani z dne 29. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani z dne 29. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 9. novembra 2010 o mnenju Komisije o prošnji Črne gore za članstvo v Evropski uniji (COM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 9. novembra 2010 o mnenju Komisije o prošnji Črne gore za članstvo v Evropski uniji (COM(2010)0670),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 22. maja 2012 o napredku Črne gore pri izvajanju reform (COM(2012)0222) in sklepov Sveta z dne 26. junija 2012 o odločitvi glede začetka pristopnih pogajanj s Črno goro 29. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 22. maja 2012 o napredku Črne gore pri izvajanju reform (COM(2012)0222) in sklepov Sveta z dne 26. junija 2012 o odločitvi glede začetka pristopnih pogajanj s Črno goro 29. junija 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu z dne 11. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu z dne 11. decembra 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. oktobra 2013 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2013–2014 (COM(2013)0700) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije o napredku Črne gore za leto 2013 (SWD(2013)0411), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. oktobra 2013 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2013–2014 (COM(2013)0700) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije o napredku Črne gore za leto 2013 (SWD(2013)0411),

| — | ob upoštevanju izjave in priporočil s šestega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora Evropska unija – Črna gora (SAPC) 29. in 30. aprila 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave in priporočil s šestega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora Evropska unija – Črna gora (SAPC) 29. in 30. aprila 2013,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Črni gori in resolucije z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Črni gori in resolucije z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o proračunskem upravljanju predpristopnih sredstev Evropske unije na področju pravosodnih sistemov in boja proti korupciji v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah (3) ter svojih ugotovitev o Črni gori, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o proračunskem upravljanju predpristopnih sredstev Evropske unije na področju pravosodnih sistemov in boja proti korupciji v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah (3) ter svojih ugotovitev o Črni gori,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker bi moral proces pristopa k EU ostati glavna gonilna sila za nadaljevanje političnih, socialnih in gospodarskih reform; |
| --- | --- |

A.

ker bi moral proces pristopa k EU ostati glavna gonilna sila za nadaljevanje političnih, socialnih in gospodarskih reform;

| B. | ker je EU postavila načela pravne države v osrčje procesa širitve; |
| --- | --- |

B.

ker je EU postavila načela pravne države v osrčje procesa širitve;

| C. | ker je Črna gora dosegla napredek pri vključevanju v EU in evropski projekt z navdušenjem podpirata tako njena celotna politika kot družba na splošno; ker je država uspela začasno zapreti 25. in 26. poglavje; |
| --- | --- |

C.

ker je Črna gora dosegla napredek pri vključevanju v EU in evropski projekt z navdušenjem podpirata tako njena celotna politika kot družba na splošno; ker je država uspela začasno zapreti 25. in 26. poglavje;

| D. | ker sta uresničevanje pravne države, predvsem z reformo pravosodja, ter boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu med najpomembnejšimi prednostnimi nalogami; ker je postopek preverjanja vseh poglavij zaključen; ker so se decembra 2013 začela pogajanja o 23. in 24. poglavju v skladu z „novim pristopom“ Komisije k obravnavi reform v pravosodju in notranjih zadev čim bolj zgodaj v pristopnem procesu; |
| --- | --- |

D.

ker sta uresničevanje pravne države, predvsem z reformo pravosodja, ter boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu med najpomembnejšimi prednostnimi nalogami; ker je postopek preverjanja vseh poglavij zaključen; ker so se decembra 2013 začela pogajanja o 23. in 24. poglavju v skladu z „novim pristopom“ Komisije k obravnavi reform v pravosodju in notranjih zadev čim bolj zgodaj v pristopnem procesu;

| E. | ker bodo najnovejše ustavne reforme, ko bodo v celoti uveljavljene, okrepile neodvisnost in učinkovitost sodstva; |
| --- | --- |

E.

ker bodo najnovejše ustavne reforme, ko bodo v celoti uveljavljene, okrepile neodvisnost in učinkovitost sodstva;

| F. | ker so finančna korupcija in organizirani kriminal, tudi v institucijah, ter nepravilnosti pri volitvah še vedno zelo pereča vprašanja; ker jih mora Črna gora rešiti in doseči prepričljive rezultate na področju pravne države; |
| --- | --- |

F.

ker so finančna korupcija in organizirani kriminal, tudi v institucijah, ter nepravilnosti pri volitvah še vedno zelo pereča vprašanja; ker jih mora Črna gora rešiti in doseči prepričljive rezultate na področju pravne države;

| G. | ker ima civilna družba pomembno vlogo v reformnem procesu in pristopu k EU; |
| --- | --- |

G.

ker ima civilna družba pomembno vlogo v reformnem procesu in pristopu k EU;

| H. | ker je regionalno sodelovanje zelo pomembno za politično stabilnost ter varnost in gospodarski razvoj v Črni gori in celotni regiji; |
| --- | --- |

H.

ker je regionalno sodelovanje zelo pomembno za politično stabilnost ter varnost in gospodarski razvoj v Črni gori in celotni regiji;

Pristopna pogajanja

| 1. | pozdravlja, da je bilo decembra 2013 odprtih pet novih pogajalskih poglavij; spodbuja k hitremu nadaljevanju pristopnih pogajanj, če se bodo reforme nadaljevale in izvajale in če bodo vidni konkretni rezultati; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja, da je bilo decembra 2013 odprtih pet novih pogajalskih poglavij; spodbuja k hitremu nadaljevanju pristopnih pogajanj, če se bodo reforme nadaljevale in izvajale in če bodo vidni konkretni rezultati;

| 2. | pozdravlja vladna akcijska načrta za 23. in 24. poglavje, ki predvidevata obsežni načrt reform in postavljata merilo za njuno odprtje; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja vladna akcijska načrta za 23. in 24. poglavje, ki predvidevata obsežni načrt reform in postavljata merilo za njuno odprtje;

| 3. | pozdravlja, da so bili v pogajalske strukture vključeni predstavniki civilne družbe; kljub temu opozarja na pozive organizacij civilne družbe, naj vlada v vsem pogajalskem in pristopnem procesu izkaže največjo možno preglednost, tudi tako, da v delovne skupine vključi širši izbor organizacij ter vodi obširna vsenacionalna posvetovanja; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja, da so bili v pogajalske strukture vključeni predstavniki civilne družbe; kljub temu opozarja na pozive organizacij civilne družbe, naj vlada v vsem pogajalskem in pristopnem procesu izkaže največjo možno preglednost, tudi tako, da v delovne skupine vključi širši izbor organizacij ter vodi obširna vsenacionalna posvetovanja;

| 4. | poudarja, da je naloga tako vlade kot parlamenta, da izboljšata komuniciranje z javnostjo in vse zainteresirane strani, organizacije civilne družbe in državljane pravočasno in pregledno obveščata o napredku pristopnih pogajanj in jim omogočita obširno sodelovanje v tem procesu; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je naloga tako vlade kot parlamenta, da izboljšata komuniciranje z javnostjo in vse zainteresirane strani, organizacije civilne družbe in državljane pravočasno in pregledno obveščata o napredku pristopnih pogajanj in jim omogočita obširno sodelovanje v tem procesu;

Politična merila

| 5. | poziva vse politične sile, tako v vladi kot v opoziciji, ter ključne družbene in gospodarske akterje, naj se z neprekinjenim dialogom in konstruktivnim sodelovanjem tudi v prihodnje osredotočajo na načrt vključevanja Črne gore v EU; |
| --- | --- |

5.

poziva vse politične sile, tako v vladi kot v opoziciji, ter ključne družbene in gospodarske akterje, naj se z neprekinjenim dialogom in konstruktivnim sodelovanjem tudi v prihodnje osredotočajo na načrt vključevanja Črne gore v EU;

| 6. | pozdravlja, da se je nadzorna vloga črnogorskega parlamenta okrepila, med drugim z nadzornimi in posvetovalnimi predstavitvami; poziva k intenzivnejšemu nadaljnjemu spremljanju sklepov predstavitev, močnejšemu nadzoru izvajanja sprejete zakonodaje in aktivnejši vlogi parlamenta v pogajanjih; pozdravlja resolucijo o metodi, kakovosti in dinamiki procesa vključevanja Črne gore v EU, ki jo je črnogorski parlament sprejel 27. decembra 2013; meni, da morajo parlament in organizacije civilne družbe celovito sodelovati v procesu vključevanja in uživati širšo demokratično podporo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja, da se je nadzorna vloga črnogorskega parlamenta okrepila, med drugim z nadzornimi in posvetovalnimi predstavitvami; poziva k intenzivnejšemu nadaljnjemu spremljanju sklepov predstavitev, močnejšemu nadzoru izvajanja sprejete zakonodaje in aktivnejši vlogi parlamenta v pogajanjih; pozdravlja resolucijo o metodi, kakovosti in dinamiki procesa vključevanja Črne gore v EU, ki jo je črnogorski parlament sprejel 27. decembra 2013; meni, da morajo parlament in organizacije civilne družbe celovito sodelovati v procesu vključevanja in uživati širšo demokratično podporo;

| 7. | obžaluje, da po letošnji zloglasni aferi z zvočnimi posnetki preiskovalnemu odboru, ki je bil ustanovljen, da bi preiskal domnevno zlorabo javnih sredstev za namene političnih strank, v končnem poročilu ni uspelo oblikovati političnih sklepov in da v zvezi s tem sodni ukrepi niso bili zadostni; poudarja, da je pomembno zagotoviti temeljito preiskavo in po potrebi izvajati ustrezne ukrepe; zato spodbuja odgovorne črnogorske oblasti, naj sodni proces končajo hitro, svobodno in pošteno ob sodelovanju vseh ustreznih strani, vsa kazniva dejanja pa naj obravnavajo skrbno, objektivno in v celoti v skladu z zakonom; poleg tega pozdravlja nedavno napovedano preiskavo afere z video posnetkom v Cetinju, v kateri bodo vsi, ki so krivi kršitev volilnega zakona, deležni ustrezne kazni na pravičnem sojenju; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da po letošnji zloglasni aferi z zvočnimi posnetki preiskovalnemu odboru, ki je bil ustanovljen, da bi preiskal domnevno zlorabo javnih sredstev za namene političnih strank, v končnem poročilu ni uspelo oblikovati političnih sklepov in da v zvezi s tem sodni ukrepi niso bili zadostni; poudarja, da je pomembno zagotoviti temeljito preiskavo in po potrebi izvajati ustrezne ukrepe; zato spodbuja odgovorne črnogorske oblasti, naj sodni proces končajo hitro, svobodno in pošteno ob sodelovanju vseh ustreznih strani, vsa kazniva dejanja pa naj obravnavajo skrbno, objektivno in v celoti v skladu z zakonom; poleg tega pozdravlja nedavno napovedano preiskavo afere z video posnetkom v Cetinju, v kateri bodo vsi, ki so krivi kršitev volilnega zakona, deležni ustrezne kazni na pravičnem sojenju;

| 8. | poudarja, da je treba okrepiti zaupanje javnosti v volilni sistem in demokratične strukture, ter poziva parlament, naj pospeši volilne reforme in spremeni vrsto zakonov, ki urejajo volitve in financiranje političnih strank, tudi osnutek zakona o enotnem volilnem seznamu in predloge sprememb zakona o osebnih izkaznicah; poudarja, da mora biti enotni volilni imenik popolnoma pregleden in verodostojen; vztraja, da je treba te reforme izvajati na podlagi davno predloženih priporočil Urada za demokratične ustanove in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE/ODIHR) v sodelovanju s civilno družbo; podpira poziv Komisije po začrtanju jasne in široko sprejete razmejitve med javnimi in strankarskimi interesi; poziva vlado, naj vnaprej objavi informacije o državni pomoči za posameznike in podjetja, o zaposlovanju v sektorju javnih storitev in drugih izdatkih, ki bi lahko vplivali na vedenje volivcev; ugotavlja, da je zaznavanje korupcije lahko enako škodljivo kot sama korupcija; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba okrepiti zaupanje javnosti v volilni sistem in demokratične strukture, ter poziva parlament, naj pospeši volilne reforme in spremeni vrsto zakonov, ki urejajo volitve in financiranje političnih strank, tudi osnutek zakona o enotnem volilnem seznamu in predloge sprememb zakona o osebnih izkaznicah; poudarja, da mora biti enotni volilni imenik popolnoma pregleden in verodostojen; vztraja, da je treba te reforme izvajati na podlagi davno predloženih priporočil Urada za demokratične ustanove in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE/ODIHR) v sodelovanju s civilno družbo; podpira poziv Komisije po začrtanju jasne in široko sprejete razmejitve med javnimi in strankarskimi interesi; poziva vlado, naj vnaprej objavi informacije o državni pomoči za posameznike in podjetja, o zaposlovanju v sektorju javnih storitev in drugih izdatkih, ki bi lahko vplivali na vedenje volivcev; ugotavlja, da je zaznavanje korupcije lahko enako škodljivo kot sama korupcija;

| 9. | poudarja, da je reforma javne uprave pomembna za izvajanje pravnega reda EU; meni, da je za izvedbo strategije javne uprave nujno okrepiti mehanizme usklajevanja in spremljanja in sprejeti dodatne ukrepe za oblikovanje pregledne, strokovne in učinkovite javne uprave, ki bo temeljila na dosežkih; poziva oblasti, naj bodo pozorne, da pri imenovanju in razreševanju javnih uradnikov ne bodo dodatno politizirale javne uprave; poziva tudi k okrepitvi neodvisnosti in zmogljivosti urada varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je reforma javne uprave pomembna za izvajanje pravnega reda EU; meni, da je za izvedbo strategije javne uprave nujno okrepiti mehanizme usklajevanja in spremljanja in sprejeti dodatne ukrepe za oblikovanje pregledne, strokovne in učinkovite javne uprave, ki bo temeljila na dosežkih; poziva oblasti, naj bodo pozorne, da pri imenovanju in razreševanju javnih uradnikov ne bodo dodatno politizirale javne uprave; poziva tudi k okrepitvi neodvisnosti in zmogljivosti urada varuha človekovih pravic;

| 10. | pozdravlja spremembe ustave, katerih namen je s preglednejšimi postopki na podlagi dosežkov, zlasti z izvolitvijo generalnega državnega tožilca, povečati neodvisnost sodstva in tako zmanjšati politični vpliv na imenovanje tožilcev in sodnih uradnikov na vseh ravneh; je kljub temu seznanjen s pobudo varuha človekovih pravic za presojo ustavnosti teh sprememb in določb zakona o ustavnem sodišču v zvezi z izvolitvijo sodnikov ustavnega sodišča; poziva pristojne oblasti, naj izkažejo, da so bili izpeljani uspešni disciplinski postopki, ter zagotovijo sojenje v razumnem roku in poenotenje sodne prakse; poziva k sprejetju in izvajanju nadaljnjih zakonodajnih in drugih ukrepov za zmanjšanje politizacije sodstva v praksi, vključno z objektivno oceno delovanja sodstva, jasnim prikazom odgovornosti sodstva v skladu s priporočili Beneške komisije in z zagotavljanjem napredovanja na podlagi dosežkov; poudarja tudi, da je treba zagotoviti, da bodo sodišča za prekrške neodvisna od izvršne oblasti; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja spremembe ustave, katerih namen je s preglednejšimi postopki na podlagi dosežkov, zlasti z izvolitvijo generalnega državnega tožilca, povečati neodvisnost sodstva in tako zmanjšati politični vpliv na imenovanje tožilcev in sodnih uradnikov na vseh ravneh; je kljub temu seznanjen s pobudo varuha človekovih pravic za presojo ustavnosti teh sprememb in določb zakona o ustavnem sodišču v zvezi z izvolitvijo sodnikov ustavnega sodišča; poziva pristojne oblasti, naj izkažejo, da so bili izpeljani uspešni disciplinski postopki, ter zagotovijo sojenje v razumnem roku in poenotenje sodne prakse; poziva k sprejetju in izvajanju nadaljnjih zakonodajnih in drugih ukrepov za zmanjšanje politizacije sodstva v praksi, vključno z objektivno oceno delovanja sodstva, jasnim prikazom odgovornosti sodstva v skladu s priporočili Beneške komisije in z zagotavljanjem napredovanja na podlagi dosežkov; poudarja tudi, da je treba zagotoviti, da bodo sodišča za prekrške neodvisna od izvršne oblasti;

| 11. | pozdravlja sprejete ukrepe za poenostavitev sistema sodišč, spodbujanje učinkovitosti sodstva in nadaljnje zmanjšanje sodnih zaostankov; vendar je zaskrbljen zaradi dolžine sodnih postopkov, slabe infrastrukture na mnogih sodiščih, slabega izvajanja sodnih in upravnih odločb ter pomanjkanja proračunskih sredstev za sodstvo in tožilstvo; poziva k povečanju zmogljivosti sodnih svetov in svetov tožilcev ter h krepitvi odgovornosti in poštenosti v sodnem sistemu; poleg tega poziva k ukrepom, ki bodo državljanom omogočili dostop do sodnega varstva in odškodnin v skladu z evropskimi merili; poziva sodišča k večji preglednosti in odgovornosti v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja sprejete ukrepe za poenostavitev sistema sodišč, spodbujanje učinkovitosti sodstva in nadaljnje zmanjšanje sodnih zaostankov; vendar je zaskrbljen zaradi dolžine sodnih postopkov, slabe infrastrukture na mnogih sodiščih, slabega izvajanja sodnih in upravnih odločb ter pomanjkanja proračunskih sredstev za sodstvo in tožilstvo; poziva k povečanju zmogljivosti sodnih svetov in svetov tožilcev ter h krepitvi odgovornosti in poštenosti v sodnem sistemu; poleg tega poziva k ukrepom, ki bodo državljanom omogočili dostop do sodnega varstva in odškodnin v skladu z evropskimi merili; poziva sodišča k večji preglednosti in odgovornosti v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu;

| 12. | poziva k ustreznemu nadaljnjemu ukrepanju glede nerešenih poročil o vojnih zločinih in reševanju vprašanja nekaznovanosti na podlagi strožje, učinkovitejše in preglednejše preiskave in pregona vojnih zločinov; poudarja, da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe v boju ne le proti nekaznovanosti, temveč tudi proti navidezni nekaznovanosti; zato spodbuja oblasti, naj pregledajo smernice za izrekanje kazni in preučijo na videz nesorazmerno število oprostitev za najhujše zločine; |
| --- | --- |

12.

poziva k ustreznemu nadaljnjemu ukrepanju glede nerešenih poročil o vojnih zločinih in reševanju vprašanja nekaznovanosti na podlagi strožje, učinkovitejše in preglednejše preiskave in pregona vojnih zločinov; poudarja, da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe v boju ne le proti nekaznovanosti, temveč tudi proti navidezni nekaznovanosti; zato spodbuja oblasti, naj pregledajo smernice za izrekanje kazni in preučijo na videz nesorazmerno število oprostitev za najhujše zločine;

| 13. | čestita vladi za strategijo reforme sodstva 2007–2012, vendar izraža zaskrbljenost zaradi njenega počasnega izvajanja; ugotavlja, da je priprava strategije 2013–2018 že znatno napredovala; zato poziva, naj se črnogorska vlada v splošnem osredotoči na izvajanje obstoječih strategij s celovitimi presojami, ki naj bodo predmet javne razprave, namesto preprostega nadomeščanja strategij brez potrebne ocene; poziva, naj organi za spremljanje strategij in akcijskih načrtov postanejo pravilo; |
| --- | --- |

13.

čestita vladi za strategijo reforme sodstva 2007–2012, vendar izraža zaskrbljenost zaradi njenega počasnega izvajanja; ugotavlja, da je priprava strategije 2013–2018 že znatno napredovala; zato poziva, naj se črnogorska vlada v splošnem osredotoči na izvajanje obstoječih strategij s celovitimi presojami, ki naj bodo predmet javne razprave, namesto preprostega nadomeščanja strategij brez potrebne ocene; poziva, naj organi za spremljanje strategij in akcijskih načrtov postanejo pravilo;

| 14. | poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja v boju proti korupciji, in poziva k izpolnjevanju priporočil skupine GRECO; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja v boju proti korupciji, in poziva k izpolnjevanju priporočil skupine GRECO;

| 15. | je zaskrbljen, ker so izobraževanje, zdravstveno varstvo, volilni postopek, upravljanje zemljišč, prostorsko načrtovanje in gradbeništvo, lastninjenje in javna naročila še naprej podvrženi korupciji; pričakuje, do bo začetek pogajanj o petem poglavju (javna naročila) pospešil potrebne reforme na tem področju; pozdravlja ustanovitev novega parlamentarnega odbora za boj proti korupciji; poziva oblasti, naj okrepijo vlogo nadzornih ustanov, izboljšajo revidiranje, povečajo preglednost financiranja strank in okrepijo zmogljivosti na vseh ravneh, da bi zmanjšali nepravilnosti pri izvajanju zakonodaje o javnih naročilih in drugih navedenih področjih; |
| --- | --- |

15.

je zaskrbljen, ker so izobraževanje, zdravstveno varstvo, volilni postopek, upravljanje zemljišč, prostorsko načrtovanje in gradbeništvo, lastninjenje in javna naročila še naprej podvrženi korupciji; pričakuje, do bo začetek pogajanj o petem poglavju (javna naročila) pospešil potrebne reforme na tem področju; pozdravlja ustanovitev novega parlamentarnega odbora za boj proti korupciji; poziva oblasti, naj okrepijo vlogo nadzornih ustanov, izboljšajo revidiranje, povečajo preglednost financiranja strank in okrepijo zmogljivosti na vseh ravneh, da bi zmanjšali nepravilnosti pri izvajanju zakonodaje o javnih naročilih in drugih navedenih področjih;

| 16. | izraža zaskrbljenost zaradi vse večjega omejevanja javnega dostopa do informacij o podjetjih in do zemljiških knjig; opozarja, da je javni dostop do tovrstnih informacij zelo pomemben za novinarje in akterje civilne družbe zaradi razkrivanja korupcije in osvetljevanja povezav med organiziranim kriminalom in državnimi institucijami; poziva oblasti, naj ponovno vzpostavijo visoko raven preglednosti ustreznih registrov; |
| --- | --- |

16.

izraža zaskrbljenost zaradi vse večjega omejevanja javnega dostopa do informacij o podjetjih in do zemljiških knjig; opozarja, da je javni dostop do tovrstnih informacij zelo pomemben za novinarje in akterje civilne družbe zaradi razkrivanja korupcije in osvetljevanja povezav med organiziranim kriminalom in državnimi institucijami; poziva oblasti, naj ponovno vzpostavijo visoko raven preglednosti ustreznih registrov;

| 17. | poudarja, da je treba v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu izvesti reforme in uspešno opraviti preiskave ter preganjati in obsoditi storilce na vseh ravneh; poziva, da je treba okrepiti sodelovanje med organi pregona in sodstva v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu na vseh ravneh ter izboljšati delovanje sodstva v pomembnih zadevah; je zelo zaskrbljen zaradi razveljavitve sodb na prvi stopnji v zvezi s primeri organiziranega kriminala; vztraja, da nekaznovanost za kazniva dejanja korupcije ali organiziranega kriminala ni dopustna; poziva oblasti, naj zagotovijo, da bodo javni organi in institucije izvajali vse ustrezne ukrepe ter bodo poklicani na odgovornost, če tega ne bodo storili; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu izvesti reforme in uspešno opraviti preiskave ter preganjati in obsoditi storilce na vseh ravneh; poziva, da je treba okrepiti sodelovanje med organi pregona in sodstva v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu na vseh ravneh ter izboljšati delovanje sodstva v pomembnih zadevah; je zelo zaskrbljen zaradi razveljavitve sodb na prvi stopnji v zvezi s primeri organiziranega kriminala; vztraja, da nekaznovanost za kazniva dejanja korupcije ali organiziranega kriminala ni dopustna; poziva oblasti, naj zagotovijo, da bodo javni organi in institucije izvajali vse ustrezne ukrepe ter bodo poklicani na odgovornost, če tega ne bodo storili;

| 18. | poziva Črno goro, naj še naprej sodeluje v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu na mednarodni in regionalni ravni; poziva k večjim prizadevanjem, da bi za preprečevanje organiziranega kriminala in tihotapljenja na tako imenovani balkanski poti zagotovili učinkovit mejni nadzor; poudarja, da je treba okrepiti nadzor in uvesti ukrepe za boj proti pranju denarja, ki ga izvajajo lokalne in mednarodne kriminalne združbe; |
| --- | --- |

18.

poziva Črno goro, naj še naprej sodeluje v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu na mednarodni in regionalni ravni; poziva k večjim prizadevanjem, da bi za preprečevanje organiziranega kriminala in tihotapljenja na tako imenovani balkanski poti zagotovili učinkovit mejni nadzor; poudarja, da je treba okrepiti nadzor in uvesti ukrepe za boj proti pranju denarja, ki ga izvajajo lokalne in mednarodne kriminalne združbe;

| 19. | poudarja, da mora črnogorska vlada nadaljevati in okrepiti posvetovanja ter izboljšati stike in dialog s civilno družbo in opozicijo, da bi oblikovanje politike in zakonodaje postalo preglednejše, zlasti glede izvajanja zakonov in boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja vlade za povečanje javne preglednosti njenega dela, ob tem pa ugotavlja, da je treba še veliko narediti; pozdravlja obsežno sodelovanje civilne družbe v delovnih skupinah za pogajalska poglavja EU, vendar zaznava pomisleke nekaterih predstavnikov civilne družbe glede narave in kakovosti tega sodelovanja; obžaluje nedavno poslabšanje odnosov med nekaterimi oddelki vlade in civilno družbo, pri čemer sta obe strani izrazili strah, da medsebojna sovražnost ogroža skupno željo po hitrejšem vključevanju v EU; zato spodbuja tvoren in uravnotežen dialog med vsemi stranmi, v katerem naj vlada objektivno pomaga pri delu civilne družbe in ga olajšuje ter njene predstavnike celovito vključi v politični proces, organizacije civilne družbe pa naj kritično ovrednotijo politiko ter od vlade zahtevajo pošteno in tvorno odgovornost; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da mora črnogorska vlada nadaljevati in okrepiti posvetovanja ter izboljšati stike in dialog s civilno družbo in opozicijo, da bi oblikovanje politike in zakonodaje postalo preglednejše, zlasti glede izvajanja zakonov in boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja vlade za povečanje javne preglednosti njenega dela, ob tem pa ugotavlja, da je treba še veliko narediti; pozdravlja obsežno sodelovanje civilne družbe v delovnih skupinah za pogajalska poglavja EU, vendar zaznava pomisleke nekaterih predstavnikov civilne družbe glede narave in kakovosti tega sodelovanja; obžaluje nedavno poslabšanje odnosov med nekaterimi oddelki vlade in civilno družbo, pri čemer sta obe strani izrazili strah, da medsebojna sovražnost ogroža skupno željo po hitrejšem vključevanju v EU; zato spodbuja tvoren in uravnotežen dialog med vsemi stranmi, v katerem naj vlada objektivno pomaga pri delu civilne družbe in ga olajšuje ter njene predstavnike celovito vključi v politični proces, organizacije civilne družbe pa naj kritično ovrednotijo politiko ter od vlade zahtevajo pošteno in tvorno odgovornost;

| 20. | z zadovoljstvom ugotavlja, da se pomoč iz instrumenta za predpristopno pomoč v Črni gori dobro izvaja; spodbuja vlado in Komisijo, naj poenostavita upravni postopek za financiranje iz tega instrumenta, da bi bilo bolj dostopno manjšim in necentraliziranim organizacijam civilne družbe, sindikatom in drugim upravičencem; |
| --- | --- |

20.

z zadovoljstvom ugotavlja, da se pomoč iz instrumenta za predpristopno pomoč v Črni gori dobro izvaja; spodbuja vlado in Komisijo, naj poenostavita upravni postopek za financiranje iz tega instrumenta, da bi bilo bolj dostopno manjšim in necentraliziranim organizacijam civilne družbe, sindikatom in drugim upravičencem;

| 21. | poudarja, da je Črna gora ratificirala osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in revidirano Evropsko socialno listino; poudarja, da je treba te pravice kljub temu, da so temeljne delavske in sindikalne pravice na splošno spoštovane, še dodatno okrepiti; poudarja pomembno vlogo socialnega dialoga in poziva vlado, naj okrepi socialni svet; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je Črna gora ratificirala osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in revidirano Evropsko socialno listino; poudarja, da je treba te pravice kljub temu, da so temeljne delavske in sindikalne pravice na splošno spoštovane, še dodatno okrepiti; poudarja pomembno vlogo socialnega dialoga in poziva vlado, naj okrepi socialni svet;

| 22. | poudarja, da so v delujoči demokraciji pomembni svobodni, neodvisni in nepristranski mediji; je zelo zaskrbljen zaradi naraščanja verbalnega in fizičnega ustrahovanja novinarjev, pa tudi vse večjega pritiska, ki se izvaja z omejevanjem finančnih sredstev in pravnimi postopki; je globoko pretresen, ker so bili od avgusta 2013 novinarji tarča najmanj dveh bombnih in približno šest fizičnih napadov; močno obžaluje, da je Črna gora na lestvici svobode medijev, ki jo pripravlja organizacija Novinarji brez meja, uvrščena na 113. mesto; opozarja, da je pomembno spodbujati odgovorne medije, uredniško neodvisnost in raznoliko lastništvo medijev v skladu z evropskimi standardi; poudarja odgovornost vseh v politiki in medijih za ustvarjanje ozračja strpnosti do drugačnih mnenj; meni, da je treba novinarje in svobodo tiska nujno zaščititi; poziva, da je treba ustrezno preiskati in preganjati vse grožnje novinarjem in napade nanje, vključno z nerešenimi preteklimi kaznivimi dejanji; pozdravlja odločitev o oblikovanju posebnega organa za spremljanje uradnih prizadevanj za rešitev primerov umorov novinarjev ali napadov nanje, kar bo pripomoglo k vzpostavitvi večjega zaupanja med državo in mediji; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da so v delujoči demokraciji pomembni svobodni, neodvisni in nepristranski mediji; je zelo zaskrbljen zaradi naraščanja verbalnega in fizičnega ustrahovanja novinarjev, pa tudi vse večjega pritiska, ki se izvaja z omejevanjem finančnih sredstev in pravnimi postopki; je globoko pretresen, ker so bili od avgusta 2013 novinarji tarča najmanj dveh bombnih in približno šest fizičnih napadov; močno obžaluje, da je Črna gora na lestvici svobode medijev, ki jo pripravlja organizacija Novinarji brez meja, uvrščena na 113. mesto; opozarja, da je pomembno spodbujati odgovorne medije, uredniško neodvisnost in raznoliko lastništvo medijev v skladu z evropskimi standardi; poudarja odgovornost vseh v politiki in medijih za ustvarjanje ozračja strpnosti do drugačnih mnenj; meni, da je treba novinarje in svobodo tiska nujno zaščititi; poziva, da je treba ustrezno preiskati in preganjati vse grožnje novinarjem in napade nanje, vključno z nerešenimi preteklimi kaznivimi dejanji; pozdravlja odločitev o oblikovanju posebnega organa za spremljanje uradnih prizadevanj za rešitev primerov umorov novinarjev ali napadov nanje, kar bo pripomoglo k vzpostavitvi večjega zaupanja med državo in mediji;

| 23. | poudarja posebno vlogo neodvisnih in vzdržnih javnih medijev pri krepitvi medijske svobode in demokracije ter poziva oblasti, naj v celoti spoštujejo zakon o Radioteleviziji Črna gora, vključno s pravnimi jamstvi za finančno vzdržnost javnih medijev, kar jim bo omogočilo izpolniti njihovo družbeno odgovornost; |
| --- | --- |

23.

poudarja posebno vlogo neodvisnih in vzdržnih javnih medijev pri krepitvi medijske svobode in demokracije ter poziva oblasti, naj v celoti spoštujejo zakon o Radioteleviziji Črna gora, vključno s pravnimi jamstvi za finančno vzdržnost javnih medijev, kar jim bo omogočilo izpolniti njihovo družbeno odgovornost;

| 24. | poziva k izboljšavam na področju zaščite prič in k sprejetju zakona o varstvu prijaviteljev nepravilnosti; |
| --- | --- |

24.

poziva k izboljšavam na področju zaščite prič in k sprejetju zakona o varstvu prijaviteljev nepravilnosti;

| 25. | poudarja, da so vse politične sile odgovorne za ustvarjanje okoliščin, ki omogočajo strpnost in vključevanje vseh manjšin; pozdravlja politiko vlade o manjšinah, ki spodbuja večje vključevanje zlasti albanske skupnosti v državi; poziva k izboljšanju razmer socialno ogroženih skupin, vključno z dostopom invalidov do izobraževanja in zdravstvenih storitev ter fizičnim dostopom do javnih zgradb; pozdravlja nedavni akcijski načrt vlade za Rome, vendar poziva k nadaljnjemu pospeševanju izobraževanja in zaposlovanja Romov in drugih manjšin, ki so še vedno izpostavljeni diskriminaciji, zlasti glede na omejen dostop do izobraževanja za romske, aškalske in egiptovske otroke; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so vse politične sile odgovorne za ustvarjanje okoliščin, ki omogočajo strpnost in vključevanje vseh manjšin; pozdravlja politiko vlade o manjšinah, ki spodbuja večje vključevanje zlasti albanske skupnosti v državi; poziva k izboljšanju razmer socialno ogroženih skupin, vključno z dostopom invalidov do izobraževanja in zdravstvenih storitev ter fizičnim dostopom do javnih zgradb; pozdravlja nedavni akcijski načrt vlade za Rome, vendar poziva k nadaljnjemu pospeševanju izobraževanja in zaposlovanja Romov in drugih manjšin, ki so še vedno izpostavljeni diskriminaciji, zlasti glede na omejen dostop do izobraževanja za romske, aškalske in egiptovske otroke;

| 26. | ugotavlja, da so ženske še vedno premalo zastopane na številnih področjih črnogorske družbe, tudi v parlamentu, na vodilnih položajih in trgu dela; poziva vlado, naj okrepi prizadevanja za večjo enakost med spoloma, poveča ustrezne finančne in človeške vire, zagotovi izvajanje akcijskega načrta za enakost spolov, uvede načelo enakega plačila za enako delo in spodbuja širšo udeležbo žensk, zlasti v političnem življenju; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da so ženske še vedno premalo zastopane na številnih področjih črnogorske družbe, tudi v parlamentu, na vodilnih položajih in trgu dela; poziva vlado, naj okrepi prizadevanja za večjo enakost med spoloma, poveča ustrezne finančne in človeške vire, zagotovi izvajanje akcijskega načrta za enakost spolov, uvede načelo enakega plačila za enako delo in spodbuja širšo udeležbo žensk, zlasti v političnem življenju;

| 27. | izraža zaskrbljenost zaradi visoke ravni nestrpnosti do homoseksualnosti v Črni gori, pogostega nasilja in groženj z nasiljem ter sovražnih govorov proti aktivistom za pravice homoseksualcev; obžaluje, da so najvidnejši aktivisti za pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev zaprosili za azil v tujini; pozdravlja pa novo strategijo vlade za izboljšanje kakovosti življenja drugače spolno usmerjenih oseb, vendar poudarja, da se je treba osredotočiti na njeno izvajanje; zlasti poudarja potrebo po izobraževanju in obveščanju javnosti, s čimer bi pripomogli k spreminjanju nazorov; posebej čestita vladi in policiji za njuno podporo in pomoč pri letošnjih paradah ponosa v Budvi in Podgorici, ki sta v tem prostoru prvi v zgodovini; poudarja, da bi bilo treba nasilje proti homoseksualcem med paradami v celoti preiskati in storilce privesti pred sodišče; poziva oblasti, naj še naprej spodbujajo strpnost do drugače spolno usmerjenih oseb in pravočasno preganjajo kazniva dejanja; poudarja, da je treba izboljšati družbeno sprejemanje homoseksualcev in odpraviti njihovo diskriminacijo; |
| --- | --- |

27.

izraža zaskrbljenost zaradi visoke ravni nestrpnosti do homoseksualnosti v Črni gori, pogostega nasilja in groženj z nasiljem ter sovražnih govorov proti aktivistom za pravice homoseksualcev; obžaluje, da so najvidnejši aktivisti za pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev zaprosili za azil v tujini; pozdravlja pa novo strategijo vlade za izboljšanje kakovosti življenja drugače spolno usmerjenih oseb, vendar poudarja, da se je treba osredotočiti na njeno izvajanje; zlasti poudarja potrebo po izobraževanju in obveščanju javnosti, s čimer bi pripomogli k spreminjanju nazorov; posebej čestita vladi in policiji za njuno podporo in pomoč pri letošnjih paradah ponosa v Budvi in Podgorici, ki sta v tem prostoru prvi v zgodovini; poudarja, da bi bilo treba nasilje proti homoseksualcem med paradami v celoti preiskati in storilce privesti pred sodišče; poziva oblasti, naj še naprej spodbujajo strpnost do drugače spolno usmerjenih oseb in pravočasno preganjajo kazniva dejanja; poudarja, da je treba izboljšati družbeno sprejemanje homoseksualcev in odpraviti njihovo diskriminacijo;

| 28. | izraža zaskrbljenost zaradi še vedno nerešenih težav nasilja nad ženskami in otrok in se boji, da ga marsikdo šteje za družbeno sprejemljivo; obžaluje počasen napredek pri oblikovanju družinskih storitev in storitev v okviru lokalnih skupnosti; poziva vlado, naj poveča javno ozaveščenost o nasilju v družini in nasilju nad ženskami ter o pravici otrok do zaščite pred vsemi oblikami zlorabe, zanemarjanja ali izkoriščanja; pozdravlja nove ukrepe vlade za obravnavo nasilja v družini, izboljšanje otrokovih pravic in razvoja strokovnega usposabljanja, vendar spodbuja k dodatnim ukrepom za učinkovito izvajanje zakona o zaščiti pred nasiljem v družini, zlasti glede zaščite, podpore in dostopa do pravnega varstva za žrtve, razvoja in usklajevanja programov za preprečevanje nasilja ter večje odgovornosti storilcev; |
| --- | --- |

28.

izraža zaskrbljenost zaradi še vedno nerešenih težav nasilja nad ženskami in otrok in se boji, da ga marsikdo šteje za družbeno sprejemljivo; obžaluje počasen napredek pri oblikovanju družinskih storitev in storitev v okviru lokalnih skupnosti; poziva vlado, naj poveča javno ozaveščenost o nasilju v družini in nasilju nad ženskami ter o pravici otrok do zaščite pred vsemi oblikami zlorabe, zanemarjanja ali izkoriščanja; pozdravlja nove ukrepe vlade za obravnavo nasilja v družini, izboljšanje otrokovih pravic in razvoja strokovnega usposabljanja, vendar spodbuja k dodatnim ukrepom za učinkovito izvajanje zakona o zaščiti pred nasiljem v družini, zlasti glede zaščite, podpore in dostopa do pravnega varstva za žrtve, razvoja in usklajevanja programov za preprečevanje nasilja ter večje odgovornosti storilcev;

Družbeno-ekonomska vprašanja

| 29. | poziva vlado, naj pozornost usmeri v povečanje gospodarske rasti, da bi se spopadli z revščino in da bi se izboljšal življenjski standard vseh državljanov, vključno s pregledom reforme socialnega varstva, kjer je le mogoče, ter da bi se zmanjšale regionalne razlike; poziva k okrepljenim prizadevanjem, da bi zmanjšali zelo obsežen neformalni sektor, izboljšali varstvo intelektualne lastnine in celoten pravni sistem ter se tako sistematično borili proti korupciji, izboljšali poslovno okolje in izvedli strukturne reforme, s čimer bi pritegnili in ohranili neposredne tuje naložbe, kar je ključno za večjo razvejanost gospodarstva; |
| --- | --- |

29.

poziva vlado, naj pozornost usmeri v povečanje gospodarske rasti, da bi se spopadli z revščino in da bi se izboljšal življenjski standard vseh državljanov, vključno s pregledom reforme socialnega varstva, kjer je le mogoče, ter da bi se zmanjšale regionalne razlike; poziva k okrepljenim prizadevanjem, da bi zmanjšali zelo obsežen neformalni sektor, izboljšali varstvo intelektualne lastnine in celoten pravni sistem ter se tako sistematično borili proti korupciji, izboljšali poslovno okolje in izvedli strukturne reforme, s čimer bi pritegnili in ohranili neposredne tuje naložbe, kar je ključno za večjo razvejanost gospodarstva;

| 30. | poudarja, da morajo biti postopki reševanja trgovinskih sporov pregledni, brez političnega vmešavanja in temeljiti na vladavini prava, s čimer bi se dodatno izboljšalo poslovno ozračje; spodbuja hitro rešitev spora v zvezi s tovarno aluminija KAP; poudarja, da mora lastninjenje potekati pošteno, skrbno, pregledno in urejeno; izpostavlja pomisleke glede državne pomoči in poziva k preglednosti in vzdržnosti pri njenem dodeljevanju v skladu s pravnim redom in stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom; pozdravlja prizadevanja vlade pri obravnavi vprašanja naraščajočega javnega dolga in velikih strukturnih fiskalnih primanjkljajev; poziva k nadaljnjim dejavnostim za zagotavljanje prihodnjega izvajanja programa za razvoj podeželja v okviru instrumenta za predpristopno pomoč in k okrepljenim prizadevanjem za pripravo zakonodaje o kakovosti vode; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da morajo biti postopki reševanja trgovinskih sporov pregledni, brez političnega vmešavanja in temeljiti na vladavini prava, s čimer bi se dodatno izboljšalo poslovno ozračje; spodbuja hitro rešitev spora v zvezi s tovarno aluminija KAP; poudarja, da mora lastninjenje potekati pošteno, skrbno, pregledno in urejeno; izpostavlja pomisleke glede državne pomoči in poziva k preglednosti in vzdržnosti pri njenem dodeljevanju v skladu s pravnim redom in stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom; pozdravlja prizadevanja vlade pri obravnavi vprašanja naraščajočega javnega dolga in velikih strukturnih fiskalnih primanjkljajev; poziva k nadaljnjim dejavnostim za zagotavljanje prihodnjega izvajanja programa za razvoj podeželja v okviru instrumenta za predpristopno pomoč in k okrepljenim prizadevanjem za pripravo zakonodaje o kakovosti vode;

| 31. | je seznanjen, da je januarja 2012 začel veljati novi zakon o javnem naročanju, da pa v praksi njegovo izvajanje ni učinkovito, zlasti v zdravstvenem sektorju; poziva črnogorske oblasti, naj uvedejo večjo preglednost v vse postopke naročanja in oblikujejo akcijske načrte z jasnimi cilji, postopki in časovnimi okviri za učinkovito uveljavljanje novega zakona o javnem naročanju ter uskladijo svojo zakonodajo o koncesijah, javnih službah in javnih naročilih za obrambo z evropskim pravnim redom; |
| --- | --- |

31.

je seznanjen, da je januarja 2012 začel veljati novi zakon o javnem naročanju, da pa v praksi njegovo izvajanje ni učinkovito, zlasti v zdravstvenem sektorju; poziva črnogorske oblasti, naj uvedejo večjo preglednost v vse postopke naročanja in oblikujejo akcijske načrte z jasnimi cilji, postopki in časovnimi okviri za učinkovito uveljavljanje novega zakona o javnem naročanju ter uskladijo svojo zakonodajo o koncesijah, javnih službah in javnih naročilih za obrambo z evropskim pravnim redom;

| 32. | pozdravlja izvajanje akta za mala podjetja; poziva k povečanju podpore javnega sektorja malim in srednjim podjetjem, ki so gonilna sila gospodarske rasti; poziva k združitvi razdrobljenih strategij, ki ovirajo učinkovitost podjetniških in industrijskih instrumentov; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja izvajanje akta za mala podjetja; poziva k povečanju podpore javnega sektorja malim in srednjim podjetjem, ki so gonilna sila gospodarske rasti; poziva k združitvi razdrobljenih strategij, ki ovirajo učinkovitost podjetniških in industrijskih instrumentov;

| 33. | izraža zaskrbljenost zaradi nespremenjenih razmer na trgu dela in zato poziva k odločnim ukrepom za zmanjšanje visoke brezposelnosti, zlasti med iskalci prve zaposlitve, in izboljšanje slabe urejenosti trga dela; poziva vlado, naj zagotovi, da bo izvajanje zakonov o delu skladno z merili Mednarodne organizacije dela, vključno z izboljšanjem inšpekcijskih pregledov; poudarja, da se je treba spopasti s sivo ekonomijo; poziva k okrepitvi tristranskega socialnega dialoga; |
| --- | --- |

33.

izraža zaskrbljenost zaradi nespremenjenih razmer na trgu dela in zato poziva k odločnim ukrepom za zmanjšanje visoke brezposelnosti, zlasti med iskalci prve zaposlitve, in izboljšanje slabe urejenosti trga dela; poziva vlado, naj zagotovi, da bo izvajanje zakonov o delu skladno z merili Mednarodne organizacije dela, vključno z izboljšanjem inšpekcijskih pregledov; poudarja, da se je treba spopasti s sivo ekonomijo; poziva k okrepitvi tristranskega socialnega dialoga;

| 34. | spodbuja Črno goro, naj si dodatno prizadeva na področju okolja in podnebnih sprememb s krepitvijo upravnih zmogljivosti za izvajanje ustreznih politik in zakonodaje EU, da bi zagotovila uskladitev s pravnim redom EU na področju okolja in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

34.

spodbuja Črno goro, naj si dodatno prizadeva na področju okolja in podnebnih sprememb s krepitvijo upravnih zmogljivosti za izvajanje ustreznih politik in zakonodaje EU, da bi zagotovila uskladitev s pravnim redom EU na področju okolja in podnebnih sprememb;

| 35. | ugotavlja, da so nezakonite gradnje, zlasti na turističnih območjih, v Črni gori velik problem; poziva črnogorske oblasti, naj odločno spodbujajo trajnostni razvoj v državi; poudarja, kako pomembna je skladnost turističnega razvoja z varovanjem okolja; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da so nezakonite gradnje, zlasti na turističnih območjih, v Črni gori velik problem; poziva črnogorske oblasti, naj odločno spodbujajo trajnostni razvoj v državi; poudarja, kako pomembna je skladnost turističnega razvoja z varovanjem okolja;

Regionalno sodelovanje

| 36. | pozdravlja dejavno sodelovanje Črne gore v pobudah, kot sta pobuda za regionalno spravo in projekt Zahodnobalkanska šesterica, in željo njene vlade, da bi prevzela vodilno vlogo v pobudah za regionalno sodelovanje; poziva Črno goro, naj okrepi kulturno in gospodarsko sodelovanje s sosednjimi državami članicami EU; vladi čestita zaradi ohranjanja dobrih dvostranskih odnosov z vsemi svojimi sosedami, vključno s Kosovom, vendar poudarja, da mora hitro rešiti spor s Hrvaško o kopenskih in morskih mejah, zlasti glede na predhodno iskanje nafte na morju; spodbuja končno določitev meja s Srbijo, Bosno in Hercegovino ter Kosovom, da bi odpravili morebitne vire napetosti; pozdravlja napredek pri izvajanju sarajevske deklaracije, vključno z izvajanjem regionalnega stanovanjskega programa; spodbuja nadaljnje sodelovanje s sosednjimi državami z izmenjavo izkušenj pri pristopnih pogajanjih; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja dejavno sodelovanje Črne gore v pobudah, kot sta pobuda za regionalno spravo in projekt Zahodnobalkanska šesterica, in željo njene vlade, da bi prevzela vodilno vlogo v pobudah za regionalno sodelovanje; poziva Črno goro, naj okrepi kulturno in gospodarsko sodelovanje s sosednjimi državami članicami EU; vladi čestita zaradi ohranjanja dobrih dvostranskih odnosov z vsemi svojimi sosedami, vključno s Kosovom, vendar poudarja, da mora hitro rešiti spor s Hrvaško o kopenskih in morskih mejah, zlasti glede na predhodno iskanje nafte na morju; spodbuja končno določitev meja s Srbijo, Bosno in Hercegovino ter Kosovom, da bi odpravili morebitne vire napetosti; pozdravlja napredek pri izvajanju sarajevske deklaracije, vključno z izvajanjem regionalnega stanovanjskega programa; spodbuja nadaljnje sodelovanje s sosednjimi državami z izmenjavo izkušenj pri pristopnih pogajanjih;

| 37. | pozdravlja nedavna obiska predsednika vlade Dačića v Podgorici in predsednika vlade Đukanovića v Beogradu, ki sta prva tovrstna obiska, odkar je Črna gora postala neodvisna; ta dogodka pozdravlja kot jasen znak sprave ter večje angažiranosti in odprtosti na obeh straneh, kar je lahko le koristno za nadaljnje regionalno in evropsko povezovanje; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja nedavna obiska predsednika vlade Dačića v Podgorici in predsednika vlade Đukanovića v Beogradu, ki sta prva tovrstna obiska, odkar je Črna gora postala neodvisna; ta dogodka pozdravlja kot jasen znak sprave ter večje angažiranosti in odprtosti na obeh straneh, kar je lahko le koristno za nadaljnje regionalno in evropsko povezovanje;

| 38. | poudarja, da so dobri sosedski odnosi, ki jih ima Črna gora v regiji, temelj uspešnih pogajanj z EU in da država sama predstavlja primer sodelovanja in zavezanosti miru in stabilnosti v regiji zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da so dobri sosedski odnosi, ki jih ima Črna gora v regiji, temelj uspešnih pogajanj z EU in da država sama predstavlja primer sodelovanja in zavezanosti miru in stabilnosti v regiji zahodnega Balkana;

| 39. | pozdravlja nedavna prizadevanja vlade za popis notranje razseljenih ljudi in razjasnitev njihovega statusa, vendar se zaveda težavnosti te naloge, tudi pri odpravljanju upravnih bremen; poziva EU in druge balkanske partnerje, naj črnogorski vladi čim prej pomagajo pri reševanju tega vprašanja in tako pomagajo zapreti boleče poglavje v zgodovini te regije; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja nedavna prizadevanja vlade za popis notranje razseljenih ljudi in razjasnitev njihovega statusa, vendar se zaveda težavnosti te naloge, tudi pri odpravljanju upravnih bremen; poziva EU in druge balkanske partnerje, naj črnogorski vladi čim prej pomagajo pri reševanju tega vprašanja in tako pomagajo zapreti boleče poglavje v zgodovini te regije;

| 40. | pozdravlja zavezanost črnogorske vlade vstopu v Nato, vendar opaža močna razhajanja v mnenjih med poslanci in družbo na splošno; izraža zaupanje, da bodo prizadevanja Črne gore za članstvo v Natu koristila njenim prizadevanjem za članstvo v EU ter izboljšala regionalno sodelovanje in varnost; zlasti izreka pohvalo prispevku Črne gore, kljub njenim omejenim sredstvom za obrambo, k misijam Združenih narodov in skupne varnostne in obrambne politike, vključno v Afganistanu, Liberiji in Maliju; pozdravlja ta jasni znak zaveze Črne gore, da bo z mednarodnimi partnerji sodelovala pri krepitvi miru in stabilnosti v svetu; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja zavezanost črnogorske vlade vstopu v Nato, vendar opaža močna razhajanja v mnenjih med poslanci in družbo na splošno; izraža zaupanje, da bodo prizadevanja Črne gore za članstvo v Natu koristila njenim prizadevanjem za članstvo v EU ter izboljšala regionalno sodelovanje in varnost; zlasti izreka pohvalo prispevku Črne gore, kljub njenim omejenim sredstvom za obrambo, k misijam Združenih narodov in skupne varnostne in obrambne politike, vključno v Afganistanu, Liberiji in Maliju; pozdravlja ta jasni znak zaveze Črne gore, da bo z mednarodnimi partnerji sodelovala pri krepitvi miru in stabilnosti v svetu;

o

o o

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Črne gore. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Črne gore.

---

(1)  UL L 108, 29.4.2010, str. 3.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0453.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0434.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/142 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/142

---

P7_TA(2014)0105

Odprava pohabljanja ženskih spolovil

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o sporočilu Komisije z naslovom „Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil“ (2014/2511(RSP))

(2017/C 093/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil“ (COM(2013)0833), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil“ (COM(2013)0833),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov o pohabljanju ženskih spolovil v Evropski uniji in na Hrvaškem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov o pohabljanju ženskih spolovil v Evropski uniji in na Hrvaškem,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine ZN 67/146 o okrepitvi mednarodnih prizadevanj za odpravo pohabljanja ženskih spolnih organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine ZN 67/146 o okrepitvi mednarodnih prizadevanj za odpravo pohabljanja ženskih spolnih organov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o končanju pohabljanja ženskih spolnih organov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o končanju pohabljanja ženskih spolnih organov (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o boju proti pohabljanju ženskih spolnih organov v EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o boju proti pohabljanju ženskih spolnih organov v EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2008 z naslovom „Strategiji EU o otrokovih pravicah naproti“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2008 z naslovom „Strategiji EU o otrokovih pravicah naproti“ (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju strategije Komisije za enakost žensk in moških 2010–2015, ki je bila predstavljena 21. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Komisije za enakost žensk in moških 2010–2015, ki je bila predstavljena 21. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (6),

| — | ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope z dne 12. aprila 2011 o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima (istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope z dne 12. aprila 2011 o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima (istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe o EU o spoštovanju človekovih pravic (splošna načela) ter členov 12 in 13 Pogodbe o ES (nediskriminacija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe o EU o spoštovanju človekovih pravic (splošna načela) ter členov 12 in 13 Pogodbe o ES (nediskriminacija),

| — | ob upoštevanju splošnega priporočila št. 14 iz leta 1990 odbora ZN za odpravo diskriminacije žensk o obrezovanju žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega priporočila št. 14 iz leta 1990 odbora ZN za odpravo diskriminacije žensk o obrezovanju žensk,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je nasilje nad ženskami Parlament v svoji resoluciji z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskam opredelil kot „kakršno koli nasilje na osnovi spola, ki povzroča, ali bi lahko povzročilo, telesno, spolno ali mentalno škodo ali trpljenje ženskam, vključno z grožnjami takih dejanj, prisilnimi dejanji ali odvzemom prostosti, tako v javnem kakor v zasebnem življenju (7)“; |
| --- | --- |

A.

ker je nasilje nad ženskami Parlament v svoji resoluciji z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskam opredelil kot „kakršno koli nasilje na osnovi spola, ki povzroča, ali bi lahko povzročilo, telesno, spolno ali mentalno škodo ali trpljenje ženskam, vključno z grožnjami takih dejanj, prisilnimi dejanji ali odvzemom prostosti, tako v javnem kakor v zasebnem življenju (7)“;

| B. | ker je pohabljanje ženskih spolovil oblika nasilja nad ženskami in deklicami, ki predstavlja kršitev njihovih temeljnih pravic in krši načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in ker je nujno, da je boj proti pohabljanju ženskih spolovil del splošnega in doslednega pristopa k boju proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

B.

ker je pohabljanje ženskih spolovil oblika nasilja nad ženskami in deklicami, ki predstavlja kršitev njihovih temeljnih pravic in krši načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in ker je nujno, da je boj proti pohabljanju ženskih spolovil del splošnega in doslednega pristopa k boju proti nasilju nad ženskami;

| C. | ker je Svetovna zdravstvena organizacija leta 2008 pohabljanje ženskih spolovil opredelila kot postopke, ki vključujejo delno ali totalno odstranitev zunanjih ženskih spolnih organov iz nezdravstvenih razlogov, vključno z obrezovanjem kožice klitorisa ali odstranitvijo celega klitorisa ali njegovega dela, vključno s kožico, delnim ali popolnim izrezanjem klitorisa in zunanjih sramnih usten, ter z najskrajnejšo obliko pohabljanja ženskih spolovil, infibulacijo (zožanje odprtine vagine z ustvarjanjem prekrivalne kožice); |
| --- | --- |

C.

ker je Svetovna zdravstvena organizacija leta 2008 pohabljanje ženskih spolovil opredelila kot postopke, ki vključujejo delno ali totalno odstranitev zunanjih ženskih spolnih organov iz nezdravstvenih razlogov, vključno z obrezovanjem kožice klitorisa ali odstranitvijo celega klitorisa ali njegovega dela, vključno s kožico, delnim ali popolnim izrezanjem klitorisa in zunanjih sramnih usten, ter z najskrajnejšo obliko pohabljanja ženskih spolovil, infibulacijo (zožanje odprtine vagine z ustvarjanjem prekrivalne kožice);

| D. | ker je po podatkih Mednarodne zdravstvene organizacije približno 140 milijonov otrok, mladih deklet in žensk po vsem svetu doživelo to kruto obliko na spolu temelječega nasilja; ker se po podatkih Mednarodne zdravstvene organizacije večina primerov pohabljanja ženskih spolnih organov zgodi deklicam v otroških letih, med zgodnjim otroštvom in 15 letom starosti; ker obstajajo poročila o tej kruti praksi iz 28 afriških držav, Jemna, severnega Iraka in Indonezije; |
| --- | --- |

D.

ker je po podatkih Mednarodne zdravstvene organizacije približno 140 milijonov otrok, mladih deklet in žensk po vsem svetu doživelo to kruto obliko na spolu temelječega nasilja; ker se po podatkih Mednarodne zdravstvene organizacije večina primerov pohabljanja ženskih spolnih organov zgodi deklicam v otroških letih, med zgodnjim otroštvom in 15 letom starosti; ker obstajajo poročila o tej kruti praksi iz 28 afriških držav, Jemna, severnega Iraka in Indonezije;

| E. | ker je pohabljanje ženskih spolovil kruta praksa, ki se ne zgodi le v državah tretjega sveta, temveč prizadene tudi ženske in dekleta, ki živijo v EU in ki so žrtve pohabljanja ženskih spolovil bodisi na ozemlju EU ali v svojih državah izvora pred selitvijo v EU ali med potovanjem zunaj EU (8); ker po podatkih urada visokega komisarja ZN za begunce (UNHCR) vsako leto približno 20 000 žensk in deklet iz držav, kjer se opravlja pohabljanje ženskih spolovil, prosi za azil v EU, med temi pa je 9 000 takih, ki so morda že pohabljene (9), UNHCR pa ocenjuje število žensk v Evropi, ki so bile žrtve pohabljanja ženskih spolovil ali za katere obstaja tveganje, da bodo to doživele, na 500 000 (10), to kaznivo dejanje pa se še vedno redko preganja; |
| --- | --- |

E.

ker je pohabljanje ženskih spolovil kruta praksa, ki se ne zgodi le v državah tretjega sveta, temveč prizadene tudi ženske in dekleta, ki živijo v EU in ki so žrtve pohabljanja ženskih spolovil bodisi na ozemlju EU ali v svojih državah izvora pred selitvijo v EU ali med potovanjem zunaj EU (8); ker po podatkih urada visokega komisarja ZN za begunce (UNHCR) vsako leto približno 20 000 žensk in deklet iz držav, kjer se opravlja pohabljanje ženskih spolovil, prosi za azil v EU, med temi pa je 9 000 takih, ki so morda že pohabljene (9), UNHCR pa ocenjuje število žensk v Evropi, ki so bile žrtve pohabljanja ženskih spolovil ali za katere obstaja tveganje, da bodo to doživele, na 500 000 (10), to kaznivo dejanje pa se še vedno redko preganja;

| F. | ker se pohabljanje ženskih spolovil pogosto opravlja doma, v slabih, nehigienskih razmerah in brez anestezije ali zdravniškega znanja in ima številne hude in pogosto nepopravljive ali usodne posledice za zdravje, tako fizično kot psihološko, žensk in deklet ter škodi njihovemu spolnemu in reproduktivnemu zdravju; |
| --- | --- |

F.

ker se pohabljanje ženskih spolovil pogosto opravlja doma, v slabih, nehigienskih razmerah in brez anestezije ali zdravniškega znanja in ima številne hude in pogosto nepopravljive ali usodne posledice za zdravje, tako fizično kot psihološko, žensk in deklet ter škodi njihovemu spolnemu in reproduktivnemu zdravju;

| G. | ker je pohabljanje ženskih spolovil jasno v nasprotju s temeljno evropsko vrednoto enakosti med ženskami in moškimi in ohranja tradicionalne vrednote, v skladu s katerimi se na ženske gleda kot na predmete in lastnino moških; ker se kulturne in tradicionalne vrednote v nobenem primeru ne bi smele uporabiti kot izgovor za pohabljanje ženskih spolovil otrok, mladih deklet ali žensk; |
| --- | --- |

G.

ker je pohabljanje ženskih spolovil jasno v nasprotju s temeljno evropsko vrednoto enakosti med ženskami in moškimi in ohranja tradicionalne vrednote, v skladu s katerimi se na ženske gleda kot na predmete in lastnino moških; ker se kulturne in tradicionalne vrednote v nobenem primeru ne bi smele uporabiti kot izgovor za pohabljanje ženskih spolovil otrok, mladih deklet ali žensk;

| H. | ker je varstvo pravic otrok ukoreninjeno v številnih državah članicah ter v evropskih in mednarodnih sporazumih in zakonodaji in ker ni mogoče nobenega nasilja nad ženskami v splošnem in nad mladimi dekleti upravičiti s spoštovanjem kulturnih običajev ali raznovrstnih obredov iniciacije; |
| --- | --- |

H.

ker je varstvo pravic otrok ukoreninjeno v številnih državah članicah ter v evropskih in mednarodnih sporazumih in zakonodaji in ker ni mogoče nobenega nasilja nad ženskami v splošnem in nad mladimi dekleti upravičiti s spoštovanjem kulturnih običajev ali raznovrstnih obredov iniciacije;

| I. | ker je preprečevanje pohabljanja ženskih spolovil dolžnost mednarodnega prava človekovih pravic za vse države članice v skladu s splošnim priporočilom št. 14 odbora ZN za odpravo diskriminacije žensk o obrezovanju žensk in Direktivo 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, v kateri je pohabljanje ženskih spolnih organov priznano kot oblika na spolu temelječega nasilja v zvezi s katerim bi bilo treba določiti med drugim minimalna merila za zaščito; |
| --- | --- |

I.

ker je preprečevanje pohabljanja ženskih spolovil dolžnost mednarodnega prava človekovih pravic za vse države članice v skladu s splošnim priporočilom št. 14 odbora ZN za odpravo diskriminacije žensk o obrezovanju žensk in Direktivo 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, v kateri je pohabljanje ženskih spolnih organov priznano kot oblika na spolu temelječega nasilja v zvezi s katerim bi bilo treba določiti med drugim minimalna merila za zaščito;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije „Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil“, v katerem se Komisija zavezuje, da bo uporabila sredstva EU za preprečevanje pohabljanja ženskih spolovil in izboljšanje podpore za žrtve, vključno z zaščito za ogrožene ženske v skladu z določbami EU o azilu, in da bo v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje okrepila mednarodni dialog in spodbudila raziskave, da bi se jasno prepoznale ogrožene ženske in deklice; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije „Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil“, v katerem se Komisija zavezuje, da bo uporabila sredstva EU za preprečevanje pohabljanja ženskih spolovil in izboljšanje podpore za žrtve, vključno z zaščito za ogrožene ženske v skladu z določbami EU o azilu, in da bo v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje okrepila mednarodni dialog in spodbudila raziskave, da bi se jasno prepoznale ogrožene ženske in deklice;

| 2. | pozdravlja zavezanost Komisije k olajšanju izmenjave izkušenj in dobrih praks o vprašanju pohabljanja ženskih spolovil med državami članicami, nevladnimi organizacijami in strokovnjaki ter poudarja, da je treba še naprej tesno sodelovati s civilno družbo, tudi tisto v tretjih državah, ne le v zvezi s kampanjami za povečanje ozaveščenosti, temveč tudi za oblikovanje izobraževalnega gradiva in usposabljanje; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja zavezanost Komisije k olajšanju izmenjave izkušenj in dobrih praks o vprašanju pohabljanja ženskih spolovil med državami članicami, nevladnimi organizacijami in strokovnjaki ter poudarja, da je treba še naprej tesno sodelovati s civilno družbo, tudi tisto v tretjih državah, ne le v zvezi s kampanjami za povečanje ozaveščenosti, temveč tudi za oblikovanje izobraževalnega gradiva in usposabljanje;

| 3. | izpostavlja, da imajo mednarodne in evropske institucije ter institucije držav članic ključno vlogo pri preprečevanju pohabljanja ženskih spolovil, zaščiti žensk in deklet, prepoznavanju žrtev ter pri sprejemanju ukrepov za prepoved na spolu temelječega nasilja, vključno s pohabljanjem ženskih spolovil, in pozdravlja zavezo EU, da si bo še naprej prizadevala za spodbujanje opuščanja pohabljanja ženskih spolovil v državah, kjer se to opravlja; |
| --- | --- |

3.

izpostavlja, da imajo mednarodne in evropske institucije ter institucije držav članic ključno vlogo pri preprečevanju pohabljanja ženskih spolovil, zaščiti žensk in deklet, prepoznavanju žrtev ter pri sprejemanju ukrepov za prepoved na spolu temelječega nasilja, vključno s pohabljanjem ženskih spolovil, in pozdravlja zavezo EU, da si bo še naprej prizadevala za spodbujanje opuščanja pohabljanja ženskih spolovil v državah, kjer se to opravlja;

| 4. | ponavlja svoj poziv Komisiji, naj brez odlašanja predlaga zakonodajni akt EU za vzpostavitev preventivnih ukrepov zoper vse oblike nasilja nad ženskami (vključno s pohabljanjem ženskih spolovil) in, kakor je navedeno v stockholmskem programu, celovite strategije EU o tem vprašanju, vključno z nadaljnjimi strukturiranimi skupnimi akcijskimi načrti za končanje pohabljanja ženskih spolovil v EU; |
| --- | --- |

4.

ponavlja svoj poziv Komisiji, naj brez odlašanja predlaga zakonodajni akt EU za vzpostavitev preventivnih ukrepov zoper vse oblike nasilja nad ženskami (vključno s pohabljanjem ženskih spolovil) in, kakor je navedeno v stockholmskem programu, celovite strategije EU o tem vprašanju, vključno z nadaljnjimi strukturiranimi skupnimi akcijskimi načrti za končanje pohabljanja ženskih spolovil v EU;

| 5. | poudarja, da morata Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje zagovarjati trdno stališče o tretjih državah, ki ne obsojajo pohabljanja ženskih spolovil; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da morata Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje zagovarjati trdno stališče o tretjih državah, ki ne obsojajo pohabljanja ženskih spolovil;

| 6. | poziva Komisijo, naj se za zbiranje podatkov o pohabljanju ženskih spolovil posluži usklajenega pristopa, in poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj vključi demografe in statistike v razvoj skupne metodologije ter naj ti sestavijo smernice v skladu s sporočilom, da bi se omogočila primerjava med posameznimi državami članicami; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj se za zbiranje podatkov o pohabljanju ženskih spolovil posluži usklajenega pristopa, in poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj vključi demografe in statistike v razvoj skupne metodologije ter naj ti sestavijo smernice v skladu s sporočilom, da bi se omogočila primerjava med posameznimi državami članicami;

| 7. | ponovno poziva države članice, naj uporabijo obstoječe mehanizme, zlasti Direktivo 2012/29/EU ter usposabljanje strokovnjakov za zaščito žensk in deklet, in naj preganjajo, obtožijo in kaznujejo vse storilce kaznivega dejanja pohabljanja ženskih spolovil, ki prebivajo v državi članici, tudi če je bilo dejanje storjeno zunaj meja te države članice, in zato poziva, naj se načelo ekstrateritorialnosti vključi v kazenskopravne določbe vseh držav članic, da bi bilo to kaznivo dejanje v enaki meri kaznivo v vseh 28 državah članicah; |
| --- | --- |

7.

ponovno poziva države članice, naj uporabijo obstoječe mehanizme, zlasti Direktivo 2012/29/EU ter usposabljanje strokovnjakov za zaščito žensk in deklet, in naj preganjajo, obtožijo in kaznujejo vse storilce kaznivega dejanja pohabljanja ženskih spolovil, ki prebivajo v državi članici, tudi če je bilo dejanje storjeno zunaj meja te države članice, in zato poziva, naj se načelo ekstrateritorialnosti vključi v kazenskopravne določbe vseh držav članic, da bi bilo to kaznivo dejanje v enaki meri kaznivo v vseh 28 državah članicah;

| 8. | poziva EU in tiste države članice, ki doslej še niso ratificirale istanbulske konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, naj to storijo brez odlašanja, da bodo zaveze EU v skladu z mednarodnimi standardi, ki spodbujajo celovit in integriran pristop k nasilju nad ženskami in pohabljanju ženskih spolovil; |
| --- | --- |

8.

poziva EU in tiste države članice, ki doslej še niso ratificirale istanbulske konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, naj to storijo brez odlašanja, da bodo zaveze EU v skladu z mednarodnimi standardi, ki spodbujajo celovit in integriran pristop k nasilju nad ženskami in pohabljanju ženskih spolovil;

| 9. | poziva Komisijo, naj leto 2016 opredeli kot evropsko leto konca nasilja nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj leto 2016 opredeli kot evropsko leto konca nasilja nad ženskami in dekleti;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetu Evrope, generalnemu sekretarju ZN ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetu Evrope, generalnemu sekretarju ZN ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 87.

(2)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 26.

(3)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 52.

(4)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 24.

(5)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(6)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(7)

Člen 1 Deklaracije ZN o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993 (A/RES/48/104); točka 113pekinških izhodišč OZN za ukrepanje.

(8)  Evropski inštitut za enakost spolov: Pohabljanje ženskih spolovil v Evropski uniji in na Hrvaškem, 2013

(9)  Prispevek UNHCR k posvetu Evropske komisije o pohabljanju ženskih spolovil v EU, 2013.

(10)  D.Waris in C. Milborn, Puščavski otroci, Virago, Združeno kraljestvo, 2005.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/145 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/145

---

P7_TA(2014)0106

NAIADES II: Akcijski program za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (2013/3002(RSP))

(2017/C 093/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji za ustni odgovor o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (O-000016/2014 – B7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji za ustni odgovor o NAIADES II – akcijskem programu za podporo prevozu po celinskih plovnih poteh (O-000016/2014 – B7-0104/2014),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2006 o pospeševanju prevoza po celinskih plovnih poteh: „NAIADES“ – Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2006 o pospeševanju prevoza po celinskih plovnih poteh: „NAIADES“ – Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z 10. septembra 2013 z naslovom Doseganje kakovostnega prevoza po celinskih plovnih poteh – NAIADES II (COM(2013)0623), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z 10. septembra 2013 z naslovom Doseganje kakovostnega prevoza po celinskih plovnih poteh – NAIADES II (COM(2013)0623),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2006 o pospeševanju prevoza po celinskih plovnih poteh – NAIADES – Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh (COM(2006)0006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2006 o pospeševanju prevoza po celinskih plovnih poteh – NAIADES – Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh (COM(2006)0006),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. septembra 2013 z naslovom Okolju prijazna flota: zmanjševanje emisij onesnaževal v prevozu po celinskih plovnih poteh (SWD(2013)0324), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. septembra 2013 z naslovom Okolju prijazna flota: zmanjševanje emisij onesnaževal v prevozu po celinskih plovnih poteh (SWD(2013)0324),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker sektor prevoza po celinskih plovnih poteh s prevozom blaga med pristanišči EU in notranjostjo pomembno prispeva k sistemu prevoza v Evropski uniji; |
| --- | --- |

A.

ker sektor prevoza po celinskih plovnih poteh s prevozom blaga med pristanišči EU in notranjostjo pomembno prispeva k sistemu prevoza v Evropski uniji;

| B. | ker je promet po celinskih plovnih poteh energijsko učinkovit ter prispeva k ciljem nizkoogljičnega gospodarstva, določenim v beli knjigi o prometni politiki EU; |
| --- | --- |

B.

ker je promet po celinskih plovnih poteh energijsko učinkovit ter prispeva k ciljem nizkoogljičnega gospodarstva, določenim v beli knjigi o prometni politiki EU;

| C. | ker bi bil lahko sektor prevoza po celinskih plovnih poteh z izkoriščanjem celotnega potenciala prometa po celinskih plovnih poteh osrednji člen v Evropi pri reševanju težav z zastoji in okoljem, ki jih povzroča blago, uvoženo prek morskih pristanišč; |
| --- | --- |

C.

ker bi bil lahko sektor prevoza po celinskih plovnih poteh z izkoriščanjem celotnega potenciala prometa po celinskih plovnih poteh osrednji člen v Evropi pri reševanju težav z zastoji in okoljem, ki jih povzroča blago, uvoženo prek morskih pristanišč;

| D. | ker bi bilo treba posodobiti ladjevje za plovbo po celinskih plovnih poteh ter ga prilagoditi tehničnemu napredku, da bi s tem dodatno izboljšali okoljsko učinkovitost plovil, hkrati pa bi bilo treba med drugim razviti ladje, prilagojene za plovbo po rekah, v trajnostni plovbi po celinskih plovnih poteh (RASSIN), s čimer bi zagotovili konkurenčno prednost prevoza po celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba posodobiti ladjevje za plovbo po celinskih plovnih poteh ter ga prilagoditi tehničnemu napredku, da bi s tem dodatno izboljšali okoljsko učinkovitost plovil, hkrati pa bi bilo treba med drugim razviti ladje, prilagojene za plovbo po rekah, v trajnostni plovbi po celinskih plovnih poteh (RASSIN), s čimer bi zagotovili konkurenčno prednost prevoza po celinskih plovnih poteh;

| E. | ker so slabe gospodarske razmere v Evropi vplivale tudi na sektor prometa po celinskih plovnih poteh in ker je sektor celinske plovbe v težkem gospodarskem položaju; |
| --- | --- |

E.

ker so slabe gospodarske razmere v Evropi vplivale tudi na sektor prometa po celinskih plovnih poteh in ker je sektor celinske plovbe v težkem gospodarskem položaju;

| F. | ker sedanje prevelike zmogljivosti uničujoče vplivajo na sektor celinske plovbe; |
| --- | --- |

F.

ker sedanje prevelike zmogljivosti uničujoče vplivajo na sektor celinske plovbe;

| G. | ker struktura v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh v veliki meri temelji na malih in srednjih podjetjih, torej lastnikih prevoznikih, ki na plovilih delajo in živijo s svojimi družinami, in ker so ta mala in srednja podjetja v krizi posebej ogrožena, |
| --- | --- |

G.

ker struktura v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh v veliki meri temelji na malih in srednjih podjetjih, torej lastnikih prevoznikih, ki na plovilih delajo in živijo s svojimi družinami, in ker so ta mala in srednja podjetja v krizi posebej ogrožena,

| H. | ker so socialni standardi, kot je delovni čas, pa tudi izobrazba, bistvenega pomena za ta sektor, |
| --- | --- |

H.

ker so socialni standardi, kot je delovni čas, pa tudi izobrazba, bistvenega pomena za ta sektor,

| I. | ker se sektorju prometa po celinskih plovnih poteh namenjajo omejena finančna sredstva in ker je dostop do financiranja vse bolj otežen; |
| --- | --- |

I.

ker se sektorju prometa po celinskih plovnih poteh namenjajo omejena finančna sredstva in ker je dostop do financiranja vse bolj otežen;

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije, da posodobi in prenovi program NAIADES do leta 2020; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Komisije, da posodobi in prenovi program NAIADES do leta 2020;

| 2. | podpira posebne ukrepe, opredeljene v akcijskem programu NAIADES II za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

2.

podpira posebne ukrepe, opredeljene v akcijskem programu NAIADES II za obdobje 2014–2020;

| 3. | obžaluje dejstvo, da Komisija s predlogom za NAIADES II ni predlagala ustreznega in namenskega financiranja za uresničitev ciljev akcijskega programa, zato poziva k dobro strukturirani politiki z uresničljivimi kratko- in srednjeročnimi cilji ter konkretnemu časovnemu načrtu, kjer so med drugim navedena sredstva za izvajanje; |
| --- | --- |

3.

obžaluje dejstvo, da Komisija s predlogom za NAIADES II ni predlagala ustreznega in namenskega financiranja za uresničitev ciljev akcijskega programa, zato poziva k dobro strukturirani politiki z uresničljivimi kratko- in srednjeročnimi cilji ter konkretnemu časovnemu načrtu, kjer so med drugim navedena sredstva za izvajanje;

| 4. | poziva Komisijo, naj čim prej določi možne konkretne ukrepe, kjer so upoštevane posebnosti sektorja, ki v veliki meri temelji na malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj čim prej določi možne konkretne ukrepe, kjer so upoštevane posebnosti sektorja, ki v veliki meri temelji na malih in srednjih podjetjih;

| 5. | poudarja pomen kakovostne infrastrukture kot pogoja za razvijanje in vključevanje prevoza po celinskih plovnih poteh in pristanišč v notranjosti v vseevropsko prometno omrežje; poziva Komisijo in države članice, naj vsa pomembna ozka grla vključijo v načrte za izvedbo koridorjev, predvidene za sprejetje, ter poudarja dejstvo, da instrument za povezovanje Evrope pri financiranju daje prednost razvoju infrastrukture za bolj okolju prijazne načine prevoza, kot so celinske plovne poti; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen kakovostne infrastrukture kot pogoja za razvijanje in vključevanje prevoza po celinskih plovnih poteh in pristanišč v notranjosti v vseevropsko prometno omrežje; poziva Komisijo in države članice, naj vsa pomembna ozka grla vključijo v načrte za izvedbo koridorjev, predvidene za sprejetje, ter poudarja dejstvo, da instrument za povezovanje Evrope pri financiranju daje prednost razvoju infrastrukture za bolj okolju prijazne načine prevoza, kot so celinske plovne poti;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da so celinske plovne poti vključene v šest od devetih koridorjev jedrnega omrežja TEN-T, ter upa, da bodo ozka grla in manjkajoče povezave ustrezno obravnavane glede na to, da instrument za povezovanje Evrope pri financiranju daje prednost odpravi ozkih grl, vzpostavitvi manjkajočih povezav in zlasti izboljšanju čezmejnih odsekov jedrnega omrežja; opozarja, da je pri instrumentu za povezovanje Evrope prednostna naloga tudi financiranje sistemov telematskih aplikacij, ki delujejo kot rečne informacijske storitve; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da so celinske plovne poti vključene v šest od devetih koridorjev jedrnega omrežja TEN-T, ter upa, da bodo ozka grla in manjkajoče povezave ustrezno obravnavane glede na to, da instrument za povezovanje Evrope pri financiranju daje prednost odpravi ozkih grl, vzpostavitvi manjkajočih povezav in zlasti izboljšanju čezmejnih odsekov jedrnega omrežja; opozarja, da je pri instrumentu za povezovanje Evrope prednostna naloga tudi financiranje sistemov telematskih aplikacij, ki delujejo kot rečne informacijske storitve;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo nereguliranim, skoraj neokrnjenim rekam, za katere bi zato lahko veljali posebni ukrepi; poudarja, da je treba spoštovati okoljsko zakonodajo EU, kot določata člena 16 in 36 Uredbe (EU) št. 1315/2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T); |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo nereguliranim, skoraj neokrnjenim rekam, za katere bi zato lahko veljali posebni ukrepi; poudarja, da je treba spoštovati okoljsko zakonodajo EU, kot določata člena 16 in 36 Uredbe (EU) št. 1315/2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T);

| 8. | poudarja, da so države članice dolžne dokončati jedrno omrežje, poleg tega pa so odgovorne, da z rednim vzdrževanjem zagotavljajo ustrezno in zanesljivo infrastrukturo in tako ohranjajo dobre pogoje za plovbo, da bi zagotovili vlogo prevoza po celinskih plovnih poteh kot zanesljivega in stroškovno učinkovitega načina prevoza; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so države članice dolžne dokončati jedrno omrežje, poleg tega pa so odgovorne, da z rednim vzdrževanjem zagotavljajo ustrezno in zanesljivo infrastrukturo in tako ohranjajo dobre pogoje za plovbo, da bi zagotovili vlogo prevoza po celinskih plovnih poteh kot zanesljivega in stroškovno učinkovitega načina prevoza;

| 9. | poziva Komisijo, naj pospeši povezovanje rečnih informacijskih storitev, podatkov o opazovanju trga prevoza po celinskih plovnih poteh in orodij koridorjev TEN-T, da bi podprli integrirano upravljanje multimodalnega prevoza; podpira širitev in vključevanje izmenjave podatkov pri rečnih informacijskih storitvah v informacijske tokove drugih načinov prevoza, da bi pospešili združevanje prevoza po celinskih plovnih poteh z drugimi načini prevoza, ter poziva Komisijo, naj hitro razvije smernice, da se omogoči tovrstno združevanje; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj pospeši povezovanje rečnih informacijskih storitev, podatkov o opazovanju trga prevoza po celinskih plovnih poteh in orodij koridorjev TEN-T, da bi podprli integrirano upravljanje multimodalnega prevoza; podpira širitev in vključevanje izmenjave podatkov pri rečnih informacijskih storitvah v informacijske tokove drugih načinov prevoza, da bi pospešili združevanje prevoza po celinskih plovnih poteh z drugimi načini prevoza, ter poziva Komisijo, naj hitro razvije smernice, da se omogoči tovrstno združevanje;

| 10. | poziva Komisijo, naj podpre prevzemanje najboljše prakse pri vključevanju storitev prevoza po celinskih plovnih poteh v multimodalne logistične verige; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj podpre prevzemanje najboljše prakse pri vključevanju storitev prevoza po celinskih plovnih poteh v multimodalne logistične verige;

| 11. | poudarja, kako pomembno je v sedanjih programih EU, kot so instrument za povezovanje Evrope, Obzorje 2020 in kohezijski sklad, zagotoviti ustrezno financiranje za novo tehnologijo, inovacije in trajnostne storitve tovornega prometa, da bi spodbudili uvajanje inovacij in okrepili okoljsko učinkovitost prevoza po celinskih plovnih poteh, hkrati pa poziva Komisijo, naj razvije konkretne programe financiranja za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

11.

poudarja, kako pomembno je v sedanjih programih EU, kot so instrument za povezovanje Evrope, Obzorje 2020 in kohezijski sklad, zagotoviti ustrezno financiranje za novo tehnologijo, inovacije in trajnostne storitve tovornega prometa, da bi spodbudili uvajanje inovacij in okrepili okoljsko učinkovitost prevoza po celinskih plovnih poteh, hkrati pa poziva Komisijo, naj razvije konkretne programe financiranja za uresničitev tega cilja;

| 12. | poziva Komisijo, naj ponudi možnosti, kako izkoristiti rezervne sklade tako, da se jih uporabi v povezavi s finančnimi instrumenti, ki so na voljo v obstoječih skladih Unije, kot je instrument za povezovanje Evrope, in prek Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj ponudi možnosti, kako izkoristiti rezervne sklade tako, da se jih uporabi v povezavi s finančnimi instrumenti, ki so na voljo v obstoječih skladih Unije, kot je instrument za povezovanje Evrope, in prek Evropske investicijske banke;

| 13. | vabi države članice, naj nadalje razvijejo nacionalne strategije za spodbujanje prevoza po celinskih plovnih poteh ob upoštevanju evropskega akcijskega programa ter naj k temu spodbujajo tudi regionalne, lokalne in pristaniške organe; |
| --- | --- |

13.

vabi države članice, naj nadalje razvijejo nacionalne strategije za spodbujanje prevoza po celinskih plovnih poteh ob upoštevanju evropskega akcijskega programa ter naj k temu spodbujajo tudi regionalne, lokalne in pristaniške organe;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 443.

(2)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 72.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/147 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/147

---

P7_TA(2014)0107

Razmere na Tajskem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o razmerah na Tajskem (2014/2551(RSP))

(2017/C 093/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tajski z dne 5. februarja 2009 (1), 20. maja 2010 (2) in 17. februarja 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tajski z dne 5. februarja 2009 (1), 20. maja 2010 (2) in 17. februarja 2011 (3),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju rednega splošnega pregleda razmer na Tajskem pred Svetom Združenih narodov za človekove pravice in njegovih priporočil z dne 5. oktobra 2011; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rednega splošnega pregleda razmer na Tajskem pred Svetom Združenih narodov za človekove pravice in njegovih priporočil z dne 5. oktobra 2011;

| — | ob upoštevanju izjav uradnega govorca visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 26. novembra 2013 o političnih razmerah na Tajskem, z dne 13. decembra 2013 in 23. januarja 2014 o nedavnih dogodkih na Tajskem in z dne 30. januarja 2014 o prihodnjih volitvah; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav uradnega govorca visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 26. novembra 2013 o političnih razmerah na Tajskem, z dne 13. decembra 2013 in 23. januarja 2014 o nedavnih dogodkih na Tajskem in z dne 30. januarja 2014 o prihodnjih volitvah;

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je dne 2. decembra 2013 objavila delegacija Evropske unije v soglasju z vodjami misije Evropske unije na Tajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je dne 2. decembra 2013 objavila delegacija Evropske unije v soglasju z vodjami misije Evropske unije na Tajskem,

| — | ob upoštevanju obvestil za javnost uradnega govorca visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 26. decembra 2013 in 14. januarja 2014; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestil za javnost uradnega govorca visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 26. decembra 2013 in 14. januarja 2014;

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju osnovnih načel OZN o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov pregona iz leta 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnovnih načel OZN o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov pregona iz leta 1990,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so se protesti začeli novembra 2013, potem ko je spodnji dom tajskega parlamenta sprejel zakon o pomilostitvi, ki ga je predlagala vladajoča stranka Pheu Thai, za različna kazniva dejanja, ki so jih po letu 2004 storili politične vodje in vladni uradniki, med njimi tudi brat predsednice vlade Jingluk Šinavatra, nekdanji predsednik vlade Thaksin Šinavatra; ker je nekdanji predsednik vlade od leta 2008 v samoizgonu, da bi se izognil kazni dvoletnega zapora, na katerega je bil obsojen v primeru, povezanim s korupcijo; |
| --- | --- |

A.

ker so se protesti začeli novembra 2013, potem ko je spodnji dom tajskega parlamenta sprejel zakon o pomilostitvi, ki ga je predlagala vladajoča stranka Pheu Thai, za različna kazniva dejanja, ki so jih po letu 2004 storili politične vodje in vladni uradniki, med njimi tudi brat predsednice vlade Jingluk Šinavatra, nekdanji predsednik vlade Thaksin Šinavatra; ker je nekdanji predsednik vlade od leta 2008 v samoizgonu, da bi se izognil kazni dvoletnega zapora, na katerega je bil obsojen v primeru, povezanim s korupcijo;

| B. | ker so se 11. novembra 2013 v Bangkoku začeli mirni protesti proti predlaganem zakonu o pomilostitvi, ki jih je vodil podpredsednik vlade Suthep Thaugsuban, voditelj protivladne skupine Ljudski odbor za demokratično reformo; ker so se ulični protesti nadaljevali kljub temu, da je tajski senat zavrnil zakon o pomilostitvi; |
| --- | --- |

B.

ker so se 11. novembra 2013 v Bangkoku začeli mirni protesti proti predlaganem zakonu o pomilostitvi, ki jih je vodil podpredsednik vlade Suthep Thaugsuban, voditelj protivladne skupine Ljudski odbor za demokratično reformo; ker so se ulični protesti nadaljevali kljub temu, da je tajski senat zavrnil zakon o pomilostitvi;

| C. | ker je ustavno sodišče 20. novembra 2013 zavrnilo predlagano spremembo ustave, s katero bi senat spremenili v celoti izvoljeno telo, zavrnil pa je tudi peticijo opozicije za razpustitev stranke Pheu Thai, kar je zaostrilo protivladne proteste; |
| --- | --- |

C.

ker je ustavno sodišče 20. novembra 2013 zavrnilo predlagano spremembo ustave, s katero bi senat spremenili v celoti izvoljeno telo, zavrnil pa je tudi peticijo opozicije za razpustitev stranke Pheu Thai, kar je zaostrilo protivladne proteste;

| D. | ker je podpredsednik vlade Suthep Taugsuban vlado obtožil, da je nezakonita in predlagal, da bi parlament nadomestili z neizvoljenim ljudskim svetom, ki bi izvedel politične in institucionalne reforme; |
| --- | --- |

D.

ker je podpredsednik vlade Suthep Taugsuban vlado obtožil, da je nezakonita in predlagal, da bi parlament nadomestili z neizvoljenim ljudskim svetom, ki bi izvedel politične in institucionalne reforme;

| E. | ker je bilo med nemiri, ki trajajo že mesece, ubitih več ljudi, na stotine pa ranjenih, med njimi tudi Kvančaj Prajpana, vodja tajske provladne struje, ki so ga s streli ranili 22. januarja 2014, pa tudi Sutin Tharatin, vodja tajskega protivladnega gibanja, ki so ga ubili 26. januarja 2014; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo med nemiri, ki trajajo že mesece, ubitih več ljudi, na stotine pa ranjenih, med njimi tudi Kvančaj Prajpana, vodja tajske provladne struje, ki so ga s streli ranili 22. januarja 2014, pa tudi Sutin Tharatin, vodja tajskega protivladnega gibanja, ki so ga ubili 26. januarja 2014;

| F. | ker je predsednica vlade Jingluk Šinavatra 21. januarja 2014 razglasila 60-dnevno izredno stanje v prestolnici Bangkok in okoliških provincah, prepovedala javne shode več kot petih ljudi, odobrila cenzuro novic, ki podžigajo nasilje, in uveljavila imuniteto pred kazenskim pregonom za vladne agencije in uradnike, ki sodelujejo pri izvrševanju odredbe; |
| --- | --- |

F.

ker je predsednica vlade Jingluk Šinavatra 21. januarja 2014 razglasila 60-dnevno izredno stanje v prestolnici Bangkok in okoliških provincah, prepovedala javne shode več kot petih ljudi, odobrila cenzuro novic, ki podžigajo nasilje, in uveljavila imuniteto pred kazenskim pregonom za vladne agencije in uradnike, ki sodelujejo pri izvrševanju odredbe;

| G. | ker je ustavno sodišče dne 24. januarja 2014 odločilo, da se lahko volitve zaradi nemirov preložijo, vendar se je vlada odločila, da se bo predčasno glasovanje začelo 26. januarja 2014; |
| --- | --- |

G.

ker je ustavno sodišče dne 24. januarja 2014 odločilo, da se lahko volitve zaradi nemirov preložijo, vendar se je vlada odločila, da se bo predčasno glasovanje začelo 26. januarja 2014;

| H. | ker so splošne volitve na Tajskem potekale 2. februarja 2014 in se je glasovanje začelo že 26. januarja 2014, kljub pozivom volilne komisije, naj se volitve preložijo zaradi nemirov, ki potekajo; |
| --- | --- |

H.

ker so splošne volitve na Tajskem potekale 2. februarja 2014 in se je glasovanje začelo že 26. januarja 2014, kljub pozivom volilne komisije, naj se volitve preložijo zaradi nemirov, ki potekajo;

| I. | ker je glavna opozicijska stranka, Demokratska stranka, objavila, da ne bo sodelovala na volitvah, načrtovanih za 2. februar 2014; |
| --- | --- |

I.

ker je glavna opozicijska stranka, Demokratska stranka, objavila, da ne bo sodelovala na volitvah, načrtovanih za 2. februar 2014;

| J. | ker je bilo 26. januarja 2014 glasovanje odpovedano v 83 od 375 volilnih enotah po vsej državi, ker so protivladnih protestniki onemogočili dostop do volišč in s tem preprečili volilnim uradnikom, da bi prišli na volišča, volivcem pa izvrševanje njihove volilne pravice; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo 26. januarja 2014 glasovanje odpovedano v 83 od 375 volilnih enotah po vsej državi, ker so protivladnih protestniki onemogočili dostop do volišč in s tem preprečili volilnim uradnikom, da bi prišli na volišča, volivcem pa izvrševanje njihove volilne pravice;

| K. | ker je predsednica vlade kljub nizki volilni udeležbi po srečanju z volilno komisijo dne 28. januarja 2014 potrdila, da bodo ohranili 2. februar 2014 kot datum volitev; |
| --- | --- |

K.

ker je predsednica vlade kljub nizki volilni udeležbi po srečanju z volilno komisijo dne 28. januarja 2014 potrdila, da bodo ohranili 2. februar 2014 kot datum volitev;

| L. | ker v devetih provincah ni bilo glasovanja, protestniki pa so po poročilih zmotili registriranje volivcev in onemogočili voljenje v delih Bangkoka in na jugu države, motnje pa so po ocenah prizadele okoli 69 od 375 področij v državi in 8,75 milijonov volivcev; |
| --- | --- |

L.

ker v devetih provincah ni bilo glasovanja, protestniki pa so po poročilih zmotili registriranje volivcev in onemogočili voljenje v delih Bangkoka in na jugu države, motnje pa so po ocenah prizadele okoli 69 od 375 področij v državi in 8,75 milijonov volivcev;

| M. | ker tajski zakon določa, da zakonodajalec ne more ponovno začeti dela, če ni zasedenih vsaj 95 % ali 475 od 500 sedežev; ker bodo torej na prizadetih področjih potrebne ponovne volitve; |
| --- | --- |

M.

ker tajski zakon določa, da zakonodajalec ne more ponovno začeti dela, če ni zasedenih vsaj 95 % ali 475 od 500 sedežev; ker bodo torej na prizadetih področjih potrebne ponovne volitve;

| N. | ker parlament ne bo mogel zasedati in ne bo mogoče oblikovati nove vlade, kar pomeni, da bi mogla nastati politična praznina, ki bo verjetno podaljšala krizo; |
| --- | --- |

N.

ker parlament ne bo mogel zasedati in ne bo mogoče oblikovati nove vlade, kar pomeni, da bi mogla nastati politična praznina, ki bo verjetno podaljšala krizo;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost, ker so se politične in družbeno-gospodarske razlike na Tajskem izrodile v nasilne spopade med vlado in opozicijo ter med protestniki in varnostnimi silami; izraža solidarnost s tajskim prebivalstvom, ki je žrtev nemirov, ter z družinami, katerih najdražji so bili v zadnjih mesecih ranjeni ali ubiti; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost, ker so se politične in družbeno-gospodarske razlike na Tajskem izrodile v nasilne spopade med vlado in opozicijo ter med protestniki in varnostnimi silami; izraža solidarnost s tajskim prebivalstvom, ki je žrtev nemirov, ter z družinami, katerih najdražji so bili v zadnjih mesecih ranjeni ali ubiti;

| 2. | poziva tajske oblasti, naj temeljito raziščejo nedavne primere nasilja, v katerem je bilo ubitih in poškodovanih več oseb, ter sodno preganjajo odgovorne; |
| --- | --- |

2.

poziva tajske oblasti, naj temeljito raziščejo nedavne primere nasilja, v katerem je bilo ubitih in poškodovanih več oseb, ter sodno preganjajo odgovorne;

| 3. | poziva vse strani, naj spoštujejo pravno državo in se ravnajo po demokratičnih načelih; poudarja, da morajo biti volitve svobodne in poštene, in obsoja razdiralno vedenje protivladnih protestnikov, ki so 26. januarja 2014 in 2. februarja 2014 volivcem preprečili, da bi oddali svoj glas; |
| --- | --- |

3.

poziva vse strani, naj spoštujejo pravno državo in se ravnajo po demokratičnih načelih; poudarja, da morajo biti volitve svobodne in poštene, in obsoja razdiralno vedenje protivladnih protestnikov, ki so 26. januarja 2014 in 2. februarja 2014 volivcem preprečili, da bi oddali svoj glas;

| 4. | poziva tajske oblasti, naj zaščitijo svobodo izražanja, mirnega zbiranja in združevanja; poziva jih tudi, naj nemudoma prekličejo izredno stanje, saj obstoječi zakoni zadostujejo za reševanje trenutne situacije; |
| --- | --- |

4.

poziva tajske oblasti, naj zaščitijo svobodo izražanja, mirnega zbiranja in združevanja; poziva jih tudi, naj nemudoma prekličejo izredno stanje, saj obstoječi zakoni zadostujejo za reševanje trenutne situacije;

| 5. | poziva tako vladne podpornike kot protivladne protestnike, naj se vzdržijo političnega nasilja in delujejo v mejah tajskega demokratičnega in ustavnega okvira; |
| --- | --- |

5.

poziva tako vladne podpornike kot protivladne protestnike, naj se vzdržijo političnega nasilja in delujejo v mejah tajskega demokratičnega in ustavnega okvira;

| 6. | poziva voditelje Demokratske stranke, naj parlamentu, ki ga je izvolilo ljudstvo, dovolijo, da dokonča svoj mandat; |
| --- | --- |

6.

poziva voditelje Demokratske stranke, naj parlamentu, ki ga je izvolilo ljudstvo, dovolijo, da dokonča svoj mandat;

| 7. | poudarja, da predlog Ljudskega odbora za demokratične reforme, da bi brez volitev sestavili ljudski svet, ki bo nadomestil vlado in državo vodil največ dve leti, ni demokratičen; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da predlog Ljudskega odbora za demokratične reforme, da bi brez volitev sestavili ljudski svet, ki bo nadomestil vlado in državo vodil največ dve leti, ni demokratičen;

| 8. | poziva vlado, volilno komisijo in opozicijo, naj nemudoma začnejo konstruktiven dialog ter sprožijo vključujoč in časovno omejen proces institucionalnih in političnih reform, ki bi ga lahko potrdili na državnem referendumu, sledile pa bi mu vključujoče, varne, svobodne in poštene volitve; |
| --- | --- |

8.

poziva vlado, volilno komisijo in opozicijo, naj nemudoma začnejo konstruktiven dialog ter sprožijo vključujoč in časovno omejen proces institucionalnih in političnih reform, ki bi ga lahko potrdili na državnem referendumu, sledile pa bi mu vključujoče, varne, svobodne in poštene volitve;

| 9. | pozdravlja dejstvo, da je državna komisija za človekove pravice sklicala posvet intelektualcev, predstavnikov družbenih gibanj, verskih voditeljev in štirih nekdanjih predsednikov vlade, Ananda Panjaračuna, Banharna Silapaače, Čavalita Jongčjudha in Čuana Likpaja, da bi skupaj poiskali rešitev za trenutno krizo; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da je državna komisija za človekove pravice sklicala posvet intelektualcev, predstavnikov družbenih gibanj, verskih voditeljev in štirih nekdanjih predsednikov vlade, Ananda Panjaračuna, Banharna Silapaače, Čavalita Jongčjudha in Čuana Likpaja, da bi skupaj poiskali rešitev za trenutno krizo;

| 10. | poziva vojsko, naj ostane nevtralna in odigra pozitivno vlogo, da bo prispevala k mirni rešitvi sedanje krize; |
| --- | --- |

10.

poziva vojsko, naj ostane nevtralna in odigra pozitivno vlogo, da bo prispevala k mirni rešitvi sedanje krize;

| 11. | je zaskrbljen zaradi zasedbe poslopij javne uprave in televizijskih postaj, ustrahovanja medijev in obtožbe dveh novinarjev iz Phuketa zaradi kaznivega obrekovanja; |
| --- | --- |

11.

je zaskrbljen zaradi zasedbe poslopij javne uprave in televizijskih postaj, ustrahovanja medijev in obtožbe dveh novinarjev iz Phuketa zaradi kaznivega obrekovanja;

| 12. | spominja na osnovna načela OZN o uporabi sile in strelnega orožja s strani organov pregona, v katerih je zapisano, da morajo javni organi, dokler je mogoče, uporabljati nenasilna sredstva, preden se zatečejo k sili in strelnemu orožju, če se zakoniti uporabi sile in strelnega orožja ne morejo izogniti, pa morajo ravnati preudarno in sorazmerno z resnostjo prekrška; |
| --- | --- |

12.

spominja na osnovna načela OZN o uporabi sile in strelnega orožja s strani organov pregona, v katerih je zapisano, da morajo javni organi, dokler je mogoče, uporabljati nenasilna sredstva, preden se zatečejo k sili in strelnemu orožju, če se zakoniti uporabi sile in strelnega orožja ne morejo izogniti, pa morajo ravnati preudarno in sorazmerno z resnostjo prekrška;

| 13. | izraža podporo demokraciji na Tajskem in ugotavlja, da so odnosi med EU in Tajsko odlični, ta država pa prispeva k blaginji in stabilnosti v svoji regiji; poudarja, da so bila pogajanja o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Tajsko zaključena in zavezujejo obe strani, da se odločno zavežeta demokratičnim načelom in človekovim pravicam; |
| --- | --- |

13.

izraža podporo demokraciji na Tajskem in ugotavlja, da so odnosi med EU in Tajsko odlični, ta država pa prispeva k blaginji in stabilnosti v svoji regiji; poudarja, da so bila pogajanja o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Tajsko zaključena in zavezujejo obe strani, da se odločno zavežeta demokratičnim načelom in človekovim pravicam;

| 14. | poziva mednarodno skupnost, naj naredi vse, da bi končala nasilje na Tajskem; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj pozorno spremlja tamkajšnje politične razmere ter usklajuje ukrepe z združenjem ASEAN in Organizacijo združenih narodov, da bi spodbudila dialog in okrepila demokracijo v tej državi; |
| --- | --- |

14.

poziva mednarodno skupnost, naj naredi vse, da bi končala nasilje na Tajskem; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj pozorno spremlja tamkajšnje politične razmere ter usklajuje ukrepe z združenjem ASEAN in Organizacijo združenih narodov, da bi spodbudila dialog in okrepila demokracijo v tej državi;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Tajske, generalnemu sekretarju združenja ASEAN in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Tajske, generalnemu sekretarju združenja ASEAN in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 144.

(2)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 152.

(3)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 57.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/150 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/150

---

P7_TA(2014)0108

Pravica do izobraževanja v pridnestrski regiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o Pridnestrju (2014/2552(RSP))

(2017/C 093/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Moldavijo in Evropsko unijo, ki je začel veljati 1. julija 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Moldavijo in Evropsko unijo, ki je začel veljati 1. julija 1998,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za Republiko Moldavijo, ki je bil sprejet na sedmem srečanju sveta za sodelovanje med EU in Moldavijo 22. februarja 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za Republiko Moldavijo, ki je bil sprejet na sedmem srečanju sveta za sodelovanje med EU in Moldavijo 22. februarja 2005,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma, ki sta ga EU in Moldavija parafirali na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Vilni dne 29. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma, ki sta ga EU in Moldavija parafirali na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Vilni dne 29. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju sodbe velikega senata Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 19. oktobra 2012 v zadevi Catan in 27 drugih proti Moldaviji in Rusiji (št. 43370/04), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe velikega senata Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 19. oktobra 2012 v zadevi Catan in 27 drugih proti Moldaviji in Rusiji (št. 43370/04),

| — | ob upoštevanju deklaracij Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) na vrhu v Istanbulu leta 1999 in na zasedanju njenega ministrskega sveta v Portu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracij Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) na vrhu v Istanbulu leta 1999 in na zasedanju njenega ministrskega sveta v Portu,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Republiki Moldaviji, zlasti resolucije z dne 15. septembra 2011 o pridružitvenem sporazumu (1), in svojih resolucij o razmerah v pridnestrski regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Republiki Moldaviji, zlasti resolucije z dne 15. septembra 2011 o pridružitvenem sporazumu (1), in svojih resolucij o razmerah v pridnestrski regiji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o pritisku Rusije na države vzhodnega partnerstva (glede na bližnje vrhunsko srečanje vzhodnega partnerstva v Vilni) (2) in svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o izidu vrhunskega srečanje v Vilni in prihodnosti vzhodnega partnerstva, zlasti v zvezi z Ukrajino (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o pritisku Rusije na države vzhodnega partnerstva (glede na bližnje vrhunsko srečanje vzhodnega partnerstva v Vilni) (2) in svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o izidu vrhunskega srečanje v Vilni in prihodnosti vzhodnega partnerstva, zlasti v zvezi z Ukrajino (3),

| — | ob upoštevanju sodbe ustavnega sodišča Republike Moldavije z dne 5. decembra 2013, v skladu s katerim je uradni jezik države romunščina in dejstva, da samooklicane oblasti v Pridnestrju omejujejo pouk v tem jeziku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe ustavnega sodišča Republike Moldavije z dne 5. decembra 2013, v skladu s katerim je uradni jezik države romunščina in dejstva, da samooklicane oblasti v Pridnestrju omejujejo pouk v tem jeziku,

| — | ob upoštevanju priporočil s srečanj odbora za parlamentarno sodelovanje med EU in Moldavijo, zlasti tistih, ki se nanašajo na pravico do izobraževanja v Pridnestrju; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil s srečanj odbora za parlamentarno sodelovanje med EU in Moldavijo, zlasti tistih, ki se nanašajo na pravico do izobraževanja v Pridnestrju;

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je posledica vojne v pridnestrski regiji Republike Moldavije oblikovanje separatističnega, nezakonitega in avtoritarnega režima; ker se ohranja stanje trajnega konflikta, kršitve človekovih pravic pa so še vedno hude in pogoste, tudi na področju izobraževanja in delovanja šol; |
| --- | --- |

A.

ker je posledica vojne v pridnestrski regiji Republike Moldavije oblikovanje separatističnega, nezakonitega in avtoritarnega režima; ker se ohranja stanje trajnega konflikta, kršitve človekovih pravic pa so še vedno hude in pogoste, tudi na področju izobraževanja in delovanja šol;

| B. | ker je vsako politično vmešavanje v izobraževalni proces nesprejemljivo: ker bi morale strani, udeležene v reševanju pridnestrskega vprašanja, zagotoviti svoboden in nediskriminacijski dostop do izobraževanja v tej regiji ter normalno delovanje izobraževalnih institucij, njihova prednostna naloga pa bi morala biti varnost otrok in osebja; |
| --- | --- |

B.

ker je vsako politično vmešavanje v izobraževalni proces nesprejemljivo: ker bi morale strani, udeležene v reševanju pridnestrskega vprašanja, zagotoviti svoboden in nediskriminacijski dostop do izobraževanja v tej regiji ter normalno delovanje izobraževalnih institucij, njihova prednostna naloga pa bi morala biti varnost otrok in osebja;

| C. | ker so lokalne oblasti v Gagavziji 2. februarja 2014 organizirale regionalni referendum o zunanjepolitični usmeritvi države; ker so centralna vlada in pristojni pravosodni organi referendum razglasili za nezakonit; |
| --- | --- |

C.

ker so lokalne oblasti v Gagavziji 2. februarja 2014 organizirale regionalni referendum o zunanjepolitični usmeritvi države; ker so centralna vlada in pristojni pravosodni organi referendum razglasili za nezakonit;

| D. | ker pogajanja o Pridnestrju potekajo že od leta 1992 v obliki 5+2, da pa doslej kljub zgoraj omenjenim ponavljajočim se mednarodnim sklepom niso našli trajne rešitve, ki bi temeljila na spoštovanju ozemeljske celovitosti in suverenosti Republike Moldavije; ker so tam še vedno nameščene ruske enote; |
| --- | --- |

D.

ker pogajanja o Pridnestrju potekajo že od leta 1992 v obliki 5+2, da pa doslej kljub zgoraj omenjenim ponavljajočim se mednarodnim sklepom niso našli trajne rešitve, ki bi temeljila na spoštovanju ozemeljske celovitosti in suverenosti Republike Moldavije; ker so tam še vedno nameščene ruske enote;

| E. | ker so se pogajanja 5+2 nadaljevala leta 2011 in ker se od takrat sestaja delovna skupina za izobraževanje; |
| --- | --- |

E.

ker so se pogajanja 5+2 nadaljevala leta 2011 in ker se od takrat sestaja delovna skupina za izobraževanje;

| F. | ker napetost narašča, saj samooklicane pridnestrske oblasti nenehno spodkopavajo pogajanja; ker je bil dosežen začasni dogovor, da bo 27. in 28. februarja 2014 izveden nov krog pogajanj 5+2, kar je nova priložnost, da bi se premaknili z mrtve točke in dosegli bistven napredek; |
| --- | --- |

F.

ker napetost narašča, saj samooklicane pridnestrske oblasti nenehno spodkopavajo pogajanja; ker je bil dosežen začasni dogovor, da bo 27. in 28. februarja 2014 izveden nov krog pogajanj 5+2, kar je nova priložnost, da bi se premaknili z mrtve točke in dosegli bistven napredek;

| G. | ker po poročilu OVSE iz novembra 2012 obstaja osem šol, v katerih uporabljajo latinico in ki lahko s pomočjo ministrstva za šolstvo nadaljujejo pouk, od tega šest na območju pod pridnestrskim nadzorom ter dve, ki sta bili preseljeni na sosednje območje pod moldavijskim nadzorom na levem bregu, kar za učence predstavlja resen vsakodnevni problem prevoza; ker je poročilo izpostavilo, da razmere v teh šolah ostajajo resne, nerešena vprašanja pa obsegajo najemne pogodbe in stanje prostorov, svobodo gibanja, prevoz blaga, zdravstvene, varnostne in sanitarne preglede, upadanje števila učencev, pritiske ali zastraševanje staršev in učiteljev, pravni status ter posebni položaj objekta v kraju Ribnita in šol, ki so bile prej v Grigoriopolu in Dubasariju; |
| --- | --- |

G.

ker po poročilu OVSE iz novembra 2012 obstaja osem šol, v katerih uporabljajo latinico in ki lahko s pomočjo ministrstva za šolstvo nadaljujejo pouk, od tega šest na območju pod pridnestrskim nadzorom ter dve, ki sta bili preseljeni na sosednje območje pod moldavijskim nadzorom na levem bregu, kar za učence predstavlja resen vsakodnevni problem prevoza; ker je poročilo izpostavilo, da razmere v teh šolah ostajajo resne, nerešena vprašanja pa obsegajo najemne pogodbe in stanje prostorov, svobodo gibanja, prevoz blaga, zdravstvene, varnostne in sanitarne preglede, upadanje števila učencev, pritiske ali zastraševanje staršev in učiteljev, pravni status ter posebni položaj objekta v kraju Ribnita in šol, ki so bile prej v Grigoriopolu in Dubasariju;

| H. | ker so samooklicane oblasti v Pridnestrju decembra 2013 ponovno sprožile agresivno kampanjo proti osmim šolam z romunskim učnim jezikom, ki sega od upravnih pritiskov do izjav samooklicanih oblasti v Pridnestrju, da bodo te šole zaprle, ker ne priznavajo avtoritete separatističnega režima; |
| --- | --- |

H.

ker so samooklicane oblasti v Pridnestrju decembra 2013 ponovno sprožile agresivno kampanjo proti osmim šolam z romunskim učnim jezikom, ki sega od upravnih pritiskov do izjav samooklicanih oblasti v Pridnestrju, da bodo te šole zaprle, ker ne priznavajo avtoritete separatističnega režima;

| I. | ker so bili številni učitelji na srednji šoli Luciana Blage v Tiraspolu izpostavljeni nezakonitemu zasliševanju separatistične milice in pritisku, naj davke plačujejo samooklicanim oblastem v Pridnestrju in ne moldavijski državi; ker so samooklicane oblasti januarja 2014 več tednov nezakonito blokirale bančne račune šole; ker so bili 5. februarja 2014 ravnatelj, računovodja in voznik srenje šole Luciana Blage pridržani med prevozom plač uslužbencev srednje šole; |
| --- | --- |

I.

ker so bili številni učitelji na srednji šoli Luciana Blage v Tiraspolu izpostavljeni nezakonitemu zasliševanju separatistične milice in pritisku, naj davke plačujejo samooklicanim oblastem v Pridnestrju in ne moldavijski državi; ker so samooklicane oblasti januarja 2014 več tednov nezakonito blokirale bančne račune šole; ker so bili 5. februarja 2014 ravnatelj, računovodja in voznik srenje šole Luciana Blage pridržani med prevozom plač uslužbencev srednje šole;

| J. | ker srečanje delovne skupine za izobraževanje v Kišinjevu 27. januarja 2014 ni rešilo odprtih vprašanj glede šol z romunskim učnim jezikom; ker je bil dosežen začasni dogovor za izvedbo skupnih inšpekcijskih pregledov v teh šolah; |
| --- | --- |

J.

ker srečanje delovne skupine za izobraževanje v Kišinjevu 27. januarja 2014 ni rešilo odprtih vprašanj glede šol z romunskim učnim jezikom; ker je bil dosežen začasni dogovor za izvedbo skupnih inšpekcijskih pregledov v teh šolah;

| K. | ker misija OVSE v Moldaviji spremlja delovanje šol z romunskim učnim jezikom vse od krize leta 2004, ko so samooklicane oblasti v Pridnestrju ukrepale proti osmim šolam v regiji, s katerimi upravljajo moldavijske oblasti in ki imajo moldavijski predmetnik; ker OVSE posreduje med moldavijskimi in pridnestrskimi izobraževalnimi organi, da bi našli rešitve za odprta vprašanja in preprečili nastanek novih kriz; ker so samooklicane oblasti v Pridnestrju misiji OVSE omejile vstop v regijo ter s 1. februarjem 2014 prepovedale vstop vodji misije; |
| --- | --- |

K.

ker misija OVSE v Moldaviji spremlja delovanje šol z romunskim učnim jezikom vse od krize leta 2004, ko so samooklicane oblasti v Pridnestrju ukrepale proti osmim šolam v regiji, s katerimi upravljajo moldavijske oblasti in ki imajo moldavijski predmetnik; ker OVSE posreduje med moldavijskimi in pridnestrskimi izobraževalnimi organi, da bi našli rešitve za odprta vprašanja in preprečili nastanek novih kriz; ker so samooklicane oblasti v Pridnestrju misiji OVSE omejile vstop v regijo ter s 1. februarjem 2014 prepovedale vstop vodji misije;

| L. | ker je sodba Evropskega sodišča za človekove pravice z 19. oktobra 2012 v zadevi Catan in drugi proti Moldaviji in Rusiji pokazala, da je Rusija kršila člen 2 protokola 1 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

L.

ker je sodba Evropskega sodišča za človekove pravice z 19. oktobra 2012 v zadevi Catan in drugi proti Moldaviji in Rusiji pokazala, da je Rusija kršila člen 2 protokola 1 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| M. | ker je Republika Moldavija dosegla velik napredek pri poglabljanju odnosov z EU in je pridružitveni sporazum priložnost za vso državo, vključno z regijami, kot sta Pridnestrje in Gagavzija, da še bolj poglobi odnose z EU in prevzame evropske vrednote in standarde ter izboljša svoje gospodarske obete; |
| --- | --- |

M.

ker je Republika Moldavija dosegla velik napredek pri poglabljanju odnosov z EU in je pridružitveni sporazum priložnost za vso državo, vključno z regijami, kot sta Pridnestrje in Gagavzija, da še bolj poglobi odnose z EU in prevzame evropske vrednote in standarde ter izboljša svoje gospodarske obete;

| N. | ker je izobraževanje občutljivim točkam navkljub področje z velikim potencialom za prihodnje sodelovanje; |
| --- | --- |

N.

ker je izobraževanje občutljivim točkam navkljub področje z velikim potencialom za prihodnje sodelovanje;

| 1. | močno obsoja pomanjkanje spoštovanja človekovih pravic v pridnestrski regiji, zlasti v izobraževanju; |
| --- | --- |

1.

močno obsoja pomanjkanje spoštovanja človekovih pravic v pridnestrski regiji, zlasti v izobraževanju;

| 2. | obsoja politizacijo področja izobraževalne politike; meni, da je svoboda izobraževanja temeljna pravica, ter poziva k popolnemu spoštovanju te pravice ter k odpravi vseh oblik pritiska na romunske izobraževalne ustanove v pridnestrski regiji; |
| --- | --- |

2.

obsoja politizacijo področja izobraževalne politike; meni, da je svoboda izobraževanja temeljna pravica, ter poziva k popolnemu spoštovanju te pravice ter k odpravi vseh oblik pritiska na romunske izobraževalne ustanove v pridnestrski regiji;

| 3. | obžaluje, da dolgotrajnost teh težav bistveno prispeva k zmanjšanju vpisa v šole z romunskim učnim jezikom; ostro kritizira, da se tem šolam zaračunavajo višji stroški za javne storitve v Pridnestrju kot drugim izobraževalnim ustanovam, in da so zaradi nejasnega položaja glede prostorov in najemnih pogodb tako šole kot njihovi učenci v negotovem položaju; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da dolgotrajnost teh težav bistveno prispeva k zmanjšanju vpisa v šole z romunskim učnim jezikom; ostro kritizira, da se tem šolam zaračunavajo višji stroški za javne storitve v Pridnestrju kot drugim izobraževalnim ustanovam, in da so zaradi nejasnega položaja glede prostorov in najemnih pogodb tako šole kot njihovi učenci v negotovem položaju;

| 4. | obsoja povečan upravni pritisk samooklicanih oblasti v Pridnestrju, zlasti višje najemnine, ukinitev prostih najemnih pogodb (ki se nanašajo na gimnaziji v mestih Corjova in Roghi), omejitve glede bančnih računov in nadlegovanje učiteljev (srednja šola Luciana Blage, januar 2014), ki je doseglo višek s pridržanjem ravnatelja, računovodje in voznika srednje šole 5. februarja 2014; |
| --- | --- |

4.

obsoja povečan upravni pritisk samooklicanih oblasti v Pridnestrju, zlasti višje najemnine, ukinitev prostih najemnih pogodb (ki se nanašajo na gimnaziji v mestih Corjova in Roghi), omejitve glede bančnih računov in nadlegovanje učiteljev (srednja šola Luciana Blage, januar 2014), ki je doseglo višek s pridržanjem ravnatelja, računovodje in voznika srednje šole 5. februarja 2014;

| 5. | poziva samooklicane oblasti v Pridnestrju, naj v celoti spoštujejo temeljno pravico do izobraževanja v maternem jeziku in naj največ pozornosti namenijo varnosti otrok in osebja; |
| --- | --- |

5.

poziva samooklicane oblasti v Pridnestrju, naj v celoti spoštujejo temeljno pravico do izobraževanja v maternem jeziku in naj največ pozornosti namenijo varnosti otrok in osebja;

| 6. | poziva oblasti, naj zagotovijo, da bodo otroci in starši zaščiteni pred negativnimi posledicami političnih razmer in da se poiščejo rešitve v najboljšem interesu otrok in staršev, ki jih to neposredno zadeva; |
| --- | --- |

6.

poziva oblasti, naj zagotovijo, da bodo otroci in starši zaščiteni pred negativnimi posledicami političnih razmer in da se poiščejo rešitve v najboljšem interesu otrok in staršev, ki jih to neposredno zadeva;

| 7. | je seznanjen s sporazumom za izvajanje skupnih inšpekcijskih obiskov na šolah z romunskim učnim jezikom v obdobju od 10. do 20. marca 2013; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen s sporazumom za izvajanje skupnih inšpekcijskih obiskov na šolah z romunskim učnim jezikom v obdobju od 10. do 20. marca 2013;

| 8. | obsoja pomanjkanje konstruktivnega sodelovanja samooklicanih oblasti v Pridnestrju v pogajanjih v obliki 5+2, ki niso pripeljala do vidnega napredka vse od ponovnega začetka pogovorov; |
| --- | --- |

8.

obsoja pomanjkanje konstruktivnega sodelovanja samooklicanih oblasti v Pridnestrju v pogajanjih v obliki 5+2, ki niso pripeljala do vidnega napredka vse od ponovnega začetka pogovorov;

| 9. | poudarja trdno zavezanost EU ozemeljski celovitosti Republike Moldavije in poziva k večjemu sodelovanju EU pri reševanju tega spora v svoji neposredni soseščini, vključno z napredovanjem statusa EU v status pogajalske partnerice; izraža podporo dialogu kot edinemu orodju za reševanje teh občutljivih in pomembnih vprašanj in zagotavljanje dolgoročnih rešitev; |
| --- | --- |

9.

poudarja trdno zavezanost EU ozemeljski celovitosti Republike Moldavije in poziva k večjemu sodelovanju EU pri reševanju tega spora v svoji neposredni soseščini, vključno z napredovanjem statusa EU v status pogajalske partnerice; izraža podporo dialogu kot edinemu orodju za reševanje teh občutljivih in pomembnih vprašanj in zagotavljanje dolgoročnih rešitev;

| 10. | meni, da se gospodarska blaginja in stabilnost v Republiki Moldaviji, znotraj njenih mednarodno priznanih meja, in v vsej regiji lahko v celoti dosežeta samo z mirno rešitvijo pridnestrskega spora; |
| --- | --- |

10.

meni, da se gospodarska blaginja in stabilnost v Republiki Moldaviji, znotraj njenih mednarodno priznanih meja, in v vsej regiji lahko v celoti dosežeta samo z mirno rešitvijo pridnestrskega spora;

| 11. | poziva OVSE, naj nadaljuje svoje dejavnosti spremljanja in omogočanja pogajanj ter zagovarja pravico do izobraževanja dijakov na šolah z romunskim učnim jezikom v Pridnestrju; nadalje poziva samooklicane oblasti v Pridnestrju, naj sodelujejo z misijo OVSE v Moldaviji in ji dovolijo dostop na svoje ozemlje; |
| --- | --- |

11.

poziva OVSE, naj nadaljuje svoje dejavnosti spremljanja in omogočanja pogajanj ter zagovarja pravico do izobraževanja dijakov na šolah z romunskim učnim jezikom v Pridnestrju; nadalje poziva samooklicane oblasti v Pridnestrju, naj sodelujejo z misijo OVSE v Moldaviji in ji dovolijo dostop na svoje ozemlje;

| 12. | poziva visoko predstavnico, naj obravnava vprašanje pravice do izobrazbe med naslednjim krogom pogajanj 5+2, ki so načrtovana v februarju 2014, nameni več pozornosti pogajanjem v tako imenovani obliki 5+2 in naj si na vseh ravneh, tudi na dvostranskih vrhunskih srečanjih, z vsemi sodelujočimi stranmi prizadeva doseči hitrejšo celovito in mirno rešitev pridnestrskega spora; |
| --- | --- |

12.

poziva visoko predstavnico, naj obravnava vprašanje pravice do izobrazbe med naslednjim krogom pogajanj 5+2, ki so načrtovana v februarju 2014, nameni več pozornosti pogajanjem v tako imenovani obliki 5+2 in naj si na vseh ravneh, tudi na dvostranskih vrhunskih srečanjih, z vsemi sodelujočimi stranmi prizadeva doseči hitrejšo celovito in mirno rešitev pridnestrskega spora;

| 13. | poziva Rusko federacijo, naj v celoti izvede sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice, ki je razsodilo, da je Rusija kršila pravico do izobraževanja v primeru moldavskih šol v pridnestrski regiji, ki uporabljajo romunščino; |
| --- | --- |

13.

poziva Rusko federacijo, naj v celoti izvede sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice, ki je razsodilo, da je Rusija kršila pravico do izobraževanja v primeru moldavskih šol v pridnestrski regiji, ki uporabljajo romunščino;

| 14. | ugotavlja, da prisotnost ruskih enot ustvarja ozračje, ki ogroža spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic v tej regiji; prav tako poziva Rusko federacijo, naj nemudoma prekine svojo podporo samooklicanim oblastem v Pridnestrju in izpolni zaveze iz leta 1996, sprejete v Svetu Evrope, ki se odražajo v sklepih OVSE (Istanbul leta 1999 in Porto leta 2002) ter zadevajo umik ruskih enot in orožja iz ozemlja Moldavije; prav tako poziva, naj se te enote nadomestijo s civilno mirovno misijo; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da prisotnost ruskih enot ustvarja ozračje, ki ogroža spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic v tej regiji; prav tako poziva Rusko federacijo, naj nemudoma prekine svojo podporo samooklicanim oblastem v Pridnestrju in izpolni zaveze iz leta 1996, sprejete v Svetu Evrope, ki se odražajo v sklepih OVSE (Istanbul leta 1999 in Porto leta 2002) ter zadevajo umik ruskih enot in orožja iz ozemlja Moldavije; prav tako poziva, naj se te enote nadomestijo s civilno mirovno misijo;

| 15. | poziva k zadržanosti dela lokalnih oblasti, tudi tistih v Gagavziji, kot tudi k popolnemu spoštovanju ustave Republike Moldavije, vključno z varstvom manjšin; spodbuja dialog z moldavskimi osrednjimi oblastmi, da se izognemo enostranskim odločitvam; |
| --- | --- |

15.

poziva k zadržanosti dela lokalnih oblasti, tudi tistih v Gagavziji, kot tudi k popolnemu spoštovanju ustave Republike Moldavije, vključno z varstvom manjšin; spodbuja dialog z moldavskimi osrednjimi oblastmi, da se izognemo enostranskim odločitvam;

| 16. | poziva Svet in države članice, naj sprejmejo hiter postopek, ki bo vodil k sprejetju liberalizacije vizumskega režima z Moldavijo letos poleti, saj bo to pozitivno vplivalo na vse državljane, tudi na področju izobraževanja; |
| --- | --- |

16.

poziva Svet in države članice, naj sprejmejo hiter postopek, ki bo vodil k sprejetju liberalizacije vizumskega režima z Moldavijo letos poleti, saj bo to pozitivno vplivalo na vse državljane, tudi na področju izobraževanja;

| 17. | poziva Komisijo, naj pospeši tehnične postopke za podpis in začasno uporabo pridružitvenega sporazuma, tudi poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj pospeši tehnične postopke za podpis in začasno uporabo pridružitvenega sporazuma, tudi poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini;

| 18. | meni, da socialni napredek, izboljšave na področju človekovih pravic in gospodarsko modernizacijo v Pridnestrju lahko pospešimo z izvajanjem določb pridružitvenega sporazuma, tudi poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini; |
| --- | --- |

18.

meni, da socialni napredek, izboljšave na področju človekovih pravic in gospodarsko modernizacijo v Pridnestrju lahko pospešimo z izvajanjem določb pridružitvenega sporazuma, tudi poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini;

| 19. | poziva Komisijo, naj uporabi tudi instrumente, kot so evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, za neposredno podporo pridnestrskemu prebivalstvu, razvojne programe za podporo civilne družbe, dostop do informacij, izobraževanje in proste medije, ki jih samooklicane oblasti v Pridnestrju odrekajo; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj uporabi tudi instrumente, kot so evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, za neposredno podporo pridnestrskemu prebivalstvu, razvojne programe za podporo civilne družbe, dostop do informacij, izobraževanje in proste medije, ki jih samooklicane oblasti v Pridnestrju odrekajo;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Moldavije, vladi Romunije, vladi Ukrajine, vladi Ruske federacije, vladi ZDA, generalnemu sekretarju OVSE in generalnemu sekretarju Sveta Evrope. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Moldavije, vladi Romunije, vladi Ukrajine, vladi Ruske federacije, vladi ZDA, generalnemu sekretarju OVSE in generalnemu sekretarju Sveta Evrope.

---

(1)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 108.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0383.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0595.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/154 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/154

---

P7_TA(2014)0109

Bahrajn, zlasti primeri Nabila Radžaba, Abdulhadija al Khavadže in Ibrahima Šarifa

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014 o Bahrajnu, zlasti primeri Nabila Radžaba, Abdulhadija Al Khavadže in Ibrahima Šarifa (2014/2553(RSP))

(2017/C 093/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bahrajnu, zlasti resolucij z dne 17. januarja 2013 (1) in 12. septembra 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bahrajnu, zlasti resolucij z dne 17. januarja 2013 (1) in 12. septembra 2013 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o odnosih Evropske unije s Svetom za sodelovanje v Zalivu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o odnosih Evropske unije s Svetom za sodelovanje v Zalivu (3),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Bahrajnu, zlasti njenih izjav z dne 7. januarja, 11. februarja, 1. julija in 25. novembra 2013 ter 16. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Bahrajnu, zlasti njenih izjav z dne 7. januarja, 11. februarja, 1. julija in 25. novembra 2013 ter 16. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju izjave na kraju samem, ki jo je EU dala 19. septembra 2013, o najnovejših dogodkih v Bahrajnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave na kraju samem, ki jo je EU dala 19. septembra 2013, o najnovejših dogodkih v Bahrajnu,

| — | ob upoštevanju obiska delegacije pododbora za človekove pravice v Bahrajnu 19. in 20. decembra 2012 ter njene izjave za medije in obiska delegacije za odnose z Arabskim polotokom od 27. do 30. aprila 2013 in njene izjave za medije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska delegacije pododbora za človekove pravice v Bahrajnu 19. in 20. decembra 2012 ter njene izjave za medije in obiska delegacije za odnose z Arabskim polotokom od 27. do 30. aprila 2013 in njene izjave za medije,

| — | ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja Združenih narodov, zlasti izjave z dne 8. januarja 2013, in izjave predstavnika visoke komisarke ZN za človekove pravice z dne 6. avgusta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja Združenih narodov, zlasti izjave z dne 8. januarja 2013, in izjave predstavnika visoke komisarke ZN za človekove pravice z dne 6. avgusta 2013,

| — | ob upoštevanju izjave komisarke ZN za človekove pravice in skupne izjave z dne 9. septembra 2013 o Uradu visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice (UNHCR) in razmerah na področju človekovih pravic v Bahrajnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarke ZN za človekove pravice in skupne izjave z dne 9. septembra 2013 o Uradu visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice (UNHCR) in razmerah na področju človekovih pravic v Bahrajnu,

| — | ob upoštevanju skupnega sveta in ministrskega srečanja med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu, ki se je 30. junija 2013 sestal v Manami v Bahrajnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sveta in ministrskega srečanja med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu, ki se je 30. junija 2013 sestal v Manami v Bahrajnu,

| — | ob upoštevanju sklepa ministrskega sveta Arabske lige, sprejetega 1. septembra 2013 v Kairu, o vzpostavitvi vsearabskega sodišča za človekove pravice v bahrajnski prestolnici Manama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa ministrskega sveta Arabske lige, sprejetega 1. septembra 2013 v Kairu, o vzpostavitvi vsearabskega sodišča za človekove pravice v bahrajnski prestolnici Manama,

| — | ob upoštevanju poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije iz novembra 2011 in poročila o nadaljnjem ukrepanju z dne 21. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije iz novembra 2011 in poročila o nadaljnjem ukrepanju z dne 21. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju mnenja A/HRC/WGAD/2013/12 delovne skupine ZN o samovoljnem pridržanju z dne 25. julija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja A/HRC/WGAD/2013/12 delovne skupine ZN o samovoljnem pridržanju z dne 25. julija 2013,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje z dne 25. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje z dne 25. junija 2012,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (5),

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter arabske listine o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Kraljevina Bahrajn, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter arabske listine o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Kraljevina Bahrajn,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker kršitve človekovih pravic v Bahrajnu še vedno zbujajo velike pomisleke; ker številna nedavna dejanja bahrajnskih oblasti še vedno kršijo in omejujejo pravice in svoboščine dela ljudstva, zlasti pravico posameznikov do miroljubnega protesta, svobodo izražanja in digitalno svobodo; ker se borci za človekove pravice soočajo s sistematičnimi napadi, nadlegovanjem in aretacijami; |
| --- | --- |

A.

ker kršitve človekovih pravic v Bahrajnu še vedno zbujajo velike pomisleke; ker številna nedavna dejanja bahrajnskih oblasti še vedno kršijo in omejujejo pravice in svoboščine dela ljudstva, zlasti pravico posameznikov do miroljubnega protesta, svobodo izražanja in digitalno svobodo; ker se borci za človekove pravice soočajo s sistematičnimi napadi, nadlegovanjem in aretacijami;

| B. | ker je bil Nabil Radžab, predsednik bahrajnskega centra za človekove pravice in namestnik generalnega sekretarja Mednarodne federacije za človekove pravice, avgusta 2012 obsojen na triletno zaporno kazen zaradi obtožb, da je med februarjem in marcem 2011 pozival k „nezakonitim shodom“ in na njih sodeloval ter „kršil javni red“; ker je bila njegova zaporna kazen po pritožbi znižana na dve leti; ker je bil pred aretacijo večkrat pridržan, ker je v okviru protestov v podporo demokraciji, ki so se v Bahrajnu začeli leta 2011, na miren način kritiziral vlado; |
| --- | --- |

B.

ker je bil Nabil Radžab, predsednik bahrajnskega centra za človekove pravice in namestnik generalnega sekretarja Mednarodne federacije za človekove pravice, avgusta 2012 obsojen na triletno zaporno kazen zaradi obtožb, da je med februarjem in marcem 2011 pozival k „nezakonitim shodom“ in na njih sodeloval ter „kršil javni red“; ker je bila njegova zaporna kazen po pritožbi znižana na dve leti; ker je bil pred aretacijo večkrat pridržan, ker je v okviru protestov v podporo demokraciji, ki so se v Bahrajnu začeli leta 2011, na miren način kritiziral vlado;

| C. | ker je Nabil Radžab v petek, 29. novembra 2013, prestal tri četrtine svoje dveletne zaporne kazni in je izpolnil zakonske pogoje za izpustitev; ker so njegovi odvetniki 21. januarja 2014 sodišču posredovali še tretjo prošnjo za predčasno izpustitev, ki pa je bila zavrnjena; |
| --- | --- |

C.

ker je Nabil Radžab v petek, 29. novembra 2013, prestal tri četrtine svoje dveletne zaporne kazni in je izpolnil zakonske pogoje za izpustitev; ker so njegovi odvetniki 21. januarja 2014 sodišču posredovali še tretjo prošnjo za predčasno izpustitev, ki pa je bila zavrnjena;

| D. | ker je delovna skupina ZN o samovoljnem pridržanju pridržanje Nabila Radžaba označila za samovoljno; |
| --- | --- |

D.

ker je delovna skupina ZN o samovoljnem pridržanju pridržanje Nabila Radžaba označila za samovoljno;

| E. | ker je 22. junija 2011 posebno vojaško sodišče danskega državljana Abdulhadija Al Khavadžo, ustanovitelja bahrajnskega centra za človekove pravice in regionalnega koordinatorja organizacije Front Line Defenders, in generalnega sekretarja politične stranke Nacionalno združenje za demokratično akcijo Ibrahima Šarifa obsodilo na dosmrtno zaporno kazen; ker se je sodni postopek zaključil po treh letih pritožb, obsodbe pa so bile potrjene; |
| --- | --- |

E.

ker je 22. junija 2011 posebno vojaško sodišče danskega državljana Abdulhadija Al Khavadžo, ustanovitelja bahrajnskega centra za človekove pravice in regionalnega koordinatorja organizacije Front Line Defenders, in generalnega sekretarja politične stranke Nacionalno združenje za demokratično akcijo Ibrahima Šarifa obsodilo na dosmrtno zaporno kazen; ker se je sodni postopek zaključil po treh letih pritožb, obsodbe pa so bile potrjene;

| F. | ker je 27. januarja 2014 kazensko sodišče prve stopnje v Manami hčerko Abdulhadija Al Khavadže Zajnab Al Khavadža zaradi obtožb, da je „uničevala vladno lastnino“, obsodilo na štirimesečno zaporno kazen; |
| --- | --- |

F.

ker je 27. januarja 2014 kazensko sodišče prve stopnje v Manami hčerko Abdulhadija Al Khavadže Zajnab Al Khavadža zaradi obtožb, da je „uničevala vladno lastnino“, obsodilo na štirimesečno zaporno kazen;

| G. | ker so se bahrajnske oblasti na podlagi poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije zavezale k izvajanju reform; ker vlada ni izvedla vseh ključnih priporočil te komisije, zlasti v zvezi z izpustitvijo voditeljev protestnikov, ki so bili obsojeni zaradi uveljavljanja svoje pravice do svobode izražanja in mirnega zbiranja; |
| --- | --- |

G.

ker so se bahrajnske oblasti na podlagi poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije zavezale k izvajanju reform; ker vlada ni izvedla vseh ključnih priporočil te komisije, zlasti v zvezi z izpustitvijo voditeljev protestnikov, ki so bili obsojeni zaradi uveljavljanja svoje pravice do svobode izražanja in mirnega zbiranja;

| H. | ker je Bahrajn 2. septembra 2013 napovedal, da bo tam stalni sedež arabskega sodišča za človekove pravice, potem ko bo to potrjeno na srečanju Arabske lige v Kairu; |
| --- | --- |

H.

ker je Bahrajn 2. septembra 2013 napovedal, da bo tam stalni sedež arabskega sodišča za človekove pravice, potem ko bo to potrjeno na srečanju Arabske lige v Kairu;

| I. | ker se je 15. januarja 2014 njegova kraljeva visokost prestolonaslednik princ Salman bin Hamad bin Isa Al Khalifa na zahtevo kralja Hamada bina Ise Al Khalifa prvič po dogodkih februarja 2011 sestal na splošnih pogovorih z udeleženci nacionalnega dialoga o soglasju, vključno in zlasti z generalnim sekretarjem politične stranke Alvefak šejkom Alijem Salmanom; |
| --- | --- |

I.

ker se je 15. januarja 2014 njegova kraljeva visokost prestolonaslednik princ Salman bin Hamad bin Isa Al Khalifa na zahtevo kralja Hamada bina Ise Al Khalifa prvič po dogodkih februarja 2011 sestal na splošnih pogovorih z udeleženci nacionalnega dialoga o soglasju, vključno in zlasti z generalnim sekretarjem politične stranke Alvefak šejkom Alijem Salmanom;

| 1. | obsoja vse kršitve človekovih pravic v Bahrajnu ter poziva bahrajnsko vlado, naj izvaja vsa priporočila iz poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije in splošnega rednega pregleda, da bi ustavila vse kršitve človekovih pravic in spoštovala človekove pravice in temeljne svoboščine, tudi svobodo izražanja, tako na spletu kot drugje, ter svobodo zbiranja, v skladu z mednarodnimi obveznosti Bahrajna glede človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

obsoja vse kršitve človekovih pravic v Bahrajnu ter poziva bahrajnsko vlado, naj izvaja vsa priporočila iz poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije in splošnega rednega pregleda, da bi ustavila vse kršitve človekovih pravic in spoštovala človekove pravice in temeljne svoboščine, tudi svobodo izražanja, tako na spletu kot drugje, ter svobodo zbiranja, v skladu z mednarodnimi obveznosti Bahrajna glede človekovih pravic;

| 2. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh zapornikov vesti, političnih aktivistov, novinarjev, zagovornikov človekovih pravic ter miroljubnih protestnikov, tudi Nabila Radžaba, Abdulhadija Al Khavadže, Ibrahima Šarifa, Nadžija Fatila in Zajnab Al Khavadža; |
| --- | --- |

2.

poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh zapornikov vesti, političnih aktivistov, novinarjev, zagovornikov človekovih pravic ter miroljubnih protestnikov, tudi Nabila Radžaba, Abdulhadija Al Khavadže, Ibrahima Šarifa, Nadžija Fatila in Zajnab Al Khavadža;

| 3. | izraža resno zaskrbljenost zaradi tega, kako bahrajnske oblasti ravnajo z Nabilom Radžabom in drugimi aktivisti za človekove pravice, ter da mu niso odobrile predčasne izpustitve, do katere je zakonsko upravičen; |
| --- | --- |

3.

izraža resno zaskrbljenost zaradi tega, kako bahrajnske oblasti ravnajo z Nabilom Radžabom in drugimi aktivisti za človekove pravice, ter da mu niso odobrile predčasne izpustitve, do katere je zakonsko upravičen;

| 4. | poziva k ratifikaciji Mednarodne konvencije o varstvu vseh ljudi pred prisilnim izginotjem; |
| --- | --- |

4.

poziva k ratifikaciji Mednarodne konvencije o varstvu vseh ljudi pred prisilnim izginotjem;

| 5. | poudarja, da je treba zagovornikom človekovih pravic zagotoviti zaščito in jim omogočiti delovanje brez ovir, ustrahovanja ali nadlegovanja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba zagovornikom človekovih pravic zagotoviti zaščito in jim omogočiti delovanje brez ovir, ustrahovanja ali nadlegovanja;

| 6. | nasprotuje ustanovitvi in uporabi posebnih sodišč ali uporabi vojaških sodišč za sojenje za zločine v zvezi z nacionalno varnostjo; |
| --- | --- |

6.

nasprotuje ustanovitvi in uporabi posebnih sodišč ali uporabi vojaških sodišč za sojenje za zločine v zvezi z nacionalno varnostjo;

| 7. | poziva bahrajnske oblasti, naj v skladu s Konvencijo o otrokovih pravicah, ki jo je podpisal tudi Bahrajn, spoštujejo pravice mladostnikov; |
| --- | --- |

7.

poziva bahrajnske oblasti, naj v skladu s Konvencijo o otrokovih pravicah, ki jo je podpisal tudi Bahrajn, spoštujejo pravice mladostnikov;

| 8. | pozdravlja odločitev princa Salmana bin Hamada bin Ise Al Khalifa, da se 15. januarja 2014 sestane z voditelji glavnih petih opozicijskih skupin, da bi poiskali način za ponovno vzpostavitev nacionalnega dialoga, ki ga je vlada prekinila nekaj dni prej; pozdravlja pozitiven odziv opozicije in z zanimanjem pričakuje nadaljevanje nacionalnega dialoga o soglasju; ugotavlja, da edina rešitev vključuje Bahrajn in temelji na kompromisih in vzajemnem zaupanju; upa, da bo ta korak spodbudil resen in vključujoč nacionalni dialog ter odprl pot temeljitim in trajnostnim reformam v smeri nacionalne sprave bahrajnske družbe; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja odločitev princa Salmana bin Hamada bin Ise Al Khalifa, da se 15. januarja 2014 sestane z voditelji glavnih petih opozicijskih skupin, da bi poiskali način za ponovno vzpostavitev nacionalnega dialoga, ki ga je vlada prekinila nekaj dni prej; pozdravlja pozitiven odziv opozicije in z zanimanjem pričakuje nadaljevanje nacionalnega dialoga o soglasju; ugotavlja, da edina rešitev vključuje Bahrajn in temelji na kompromisih in vzajemnem zaupanju; upa, da bo ta korak spodbudil resen in vključujoč nacionalni dialog ter odprl pot temeljitim in trajnostnim reformam v smeri nacionalne sprave bahrajnske družbe;

| 9. | pozdravlja operativni zagon urada varuha človekovih pravic pri ministrstvu za notranje zadeve in enote za posebne preiskave pri uradu javnega tožilca ter poziva te institucije, naj delujejo neodvisno in učinkovito; pozdravlja vse dejavnejšo vlogo nacionalne institucije za človekove pravice po njeni reformi ter ustanovitev komisije za zapornike in pripornike, ki bo nadzorovala objekte za pridržanje, da bi preprečila mučenje in zlorabo; poziva bahrajnske oblasti, naj izboljšajo razmere in obravnavo zapornikov ter ustreznim lokalnim in mednarodnim organizacijam dovolijo dostop do centrov za pridržanje; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja operativni zagon urada varuha človekovih pravic pri ministrstvu za notranje zadeve in enote za posebne preiskave pri uradu javnega tožilca ter poziva te institucije, naj delujejo neodvisno in učinkovito; pozdravlja vse dejavnejšo vlogo nacionalne institucije za človekove pravice po njeni reformi ter ustanovitev komisije za zapornike in pripornike, ki bo nadzorovala objekte za pridržanje, da bi preprečila mučenje in zlorabo; poziva bahrajnske oblasti, naj izboljšajo razmere in obravnavo zapornikov ter ustreznim lokalnim in mednarodnim organizacijam dovolijo dostop do centrov za pridržanje;

| 10. | ugotavlja, da si bahrajnska vlada prizadeva za reformo kazenskega zakonika in sodnih postopkov, ter spodbuja nadaljevanje tega procesa; poziva bahrajnsko vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotavljanje pravičnosti, neodvisnosti in nepristranskosti sodstva v Bahrajnu ter poskrbi, da bo delovala popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da si bahrajnska vlada prizadeva za reformo kazenskega zakonika in sodnih postopkov, ter spodbuja nadaljevanje tega procesa; poziva bahrajnsko vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotavljanje pravičnosti, neodvisnosti in nepristranskosti sodstva v Bahrajnu ter poskrbi, da bo delovala popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic;

| 11. | spodbuja ZN, naj organizira hiter obisk treh posebnih poročevalcev o pravicah do mirnega zbiranja in združevanja, o mučenju in o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov; |
| --- | --- |

11.

spodbuja ZN, naj organizira hiter obisk treh posebnih poročevalcev o pravicah do mirnega zbiranja in združevanja, o mučenju in o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov;

| 12. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in države članice, naj sodelujejo pri razvoju jasne strategije o tem, kako se bo EU, tako javno kot zasebno, aktivno zavzemala za izpustitev zaprtih aktivistov in zapornikov vesti; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj sodeluje z državami članicami, da zagotovi sprejetje sklepov Sveta za zunanje zadeve o stanju človekovih pravic v Bahrajnu, ki bi morali vsebovati izrecen poziv k takojšnji in brezpogojni izpustitvi zaprtih aktivistov; |
| --- | --- |

12.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in države članice, naj sodelujejo pri razvoju jasne strategije o tem, kako se bo EU, tako javno kot zasebno, aktivno zavzemala za izpustitev zaprtih aktivistov in zapornikov vesti; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj sodeluje z državami članicami, da zagotovi sprejetje sklepov Sveta za zunanje zadeve o stanju človekovih pravic v Bahrajnu, ki bi morali vsebovati izrecen poziv k takojšnji in brezpogojni izpustitvi zaprtih aktivistov;

| 13. | pozdravlja odločitev Arabske lige, da v Manami ustanovi arabsko sodišče za človekove pravice, ter upa, da bo delovalo kot spodbujevalec človekovih pravic na tem območju; poziva bahrajnsko vlado in njene partnerje v Arabski ligi, naj zagotovijo celovitost, nepristranskost, učinkovitost in verodostojnost tega sodišča; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja odločitev Arabske lige, da v Manami ustanovi arabsko sodišče za človekove pravice, ter upa, da bo delovalo kot spodbujevalec človekovih pravic na tem območju; poziva bahrajnsko vlado in njene partnerje v Arabski ligi, naj zagotovijo celovitost, nepristranskost, učinkovitost in verodostojnost tega sodišča;

| 14. | poziva Svet, naj sprejme ustrezne ukrepe, če bi se proces reform prekinil ali če bi se stanje človekovih pravic močno poslabšalo; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet, naj sprejme ustrezne ukrepe, če bi se proces reform prekinil ali če bi se stanje človekovih pravic močno poslabšalo;

| 15. | spodbuja ustanovitev uradnega moratorija za usmrtitve, da bi dosegli ukinitev smrtne kazni; |
| --- | --- |

15.

spodbuja ustanovitev uradnega moratorija za usmrtitve, da bi dosegli ukinitev smrtne kazni;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0032.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0390.

(3)  UL C 247 E, 17.8.2012, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0470.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0274.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 4. februar 2014

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/157 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/157

---

P7_TA(2014)0052

Zahteva za zaščito poslanske imunitete Lare Comi

Sklep Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Lare Comi (2014/2014(IMM))

(2017/C 093/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve Lare Comi z dne 16. oktobra 2013 za zaščito imunitete v okviru postopka pred sodiščem v Ferrari, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Lare Comi z dne 16. oktobra 2013 za zaščito imunitete v okviru postopka pred sodiščem v Ferrari,

| — | po zagovoru Lare Comi 5. novembra 2013 v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Lare Comi 5. novembra 2013 v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 14. januarja 2014 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Lare Comi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 14. januarja 2014 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Lare Comi,

| — | ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0067/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0067/2014),

| A. | ker je Lara Comi, poslanka Evropskega parlamenta, zahtevala zaščito svoje poslanske imunitete v zvezi z vročitvijo sodnega poziva pred sodišče v Ferrari, ki ji je bil vročen 1. oktobra 2013 in ki zadeva zahtevo po plačilu odškodnine za škodo, ki naj bi nastala zaradi njenih izjav, ki jih je podala med politično razpravo v televizijski oddaji; |
| --- | --- |

A.

ker je Lara Comi, poslanka Evropskega parlamenta, zahtevala zaščito svoje poslanske imunitete v zvezi z vročitvijo sodnega poziva pred sodišče v Ferrari, ki ji je bil vročen 1. oktobra 2013 in ki zadeva zahtevo po plačilu odškodnine za škodo, ki naj bi nastala zaradi njenih izjav, ki jih je podala med politično razpravo v televizijski oddaji;

| B. | ker je Lara Comi 30. julija 2013 že zahtevala zaščito svoje poslanske imunitete v zvezi s sodnim postopkom, ki ga je sprožilo državno tožilstvo iz Ferrare vsled prijave kaznivega dejanja obrekovanja, za iste izjave, kot so tiste, ki so predmet tega sklepa; |
| --- | --- |

B.

ker je Lara Comi 30. julija 2013 že zahtevala zaščito svoje poslanske imunitete v zvezi s sodnim postopkom, ki ga je sprožilo državno tožilstvo iz Ferrare vsled prijave kaznivega dejanja obrekovanja, za iste izjave, kot so tiste, ki so predmet tega sklepa;

| C. | ker člen 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije, na katerega se izrecno sklicuje Lara Comi v svoji zahtevi po zaščiti imunitete, določa, da se zoper poslance Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne smejo biti priprti niti se zoper njih ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki so ga izrekli pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

C.

ker člen 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije, na katerega se izrecno sklicuje Lara Comi v svoji zahtevi po zaščiti imunitete, določa, da se zoper poslance Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne smejo biti priprti niti se zoper njih ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki so ga izrekli pri opravljanju svojih dolžnosti;

| D. | Parlament si pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami predvsem prizadeva ohranjati integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog; |
| --- | --- |

D.

Parlament si pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami predvsem prizadeva ohranjati integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog;

| E. | ker ima Parlament široko diskrecijsko pravico, kar zadeva odločitve, ki jih sprejme v zvezi z zahtevami svojih poslancev po zaščiti parlamentarne imunitete; |
| --- | --- |

E.

ker ima Parlament široko diskrecijsko pravico, kar zadeva odločitve, ki jih sprejme v zvezi z zahtevami svojih poslancev po zaščiti parlamentarne imunitete;

| F. | ker je Sodišče priznalo, da izjava, ki jo poslanec poda izven Evropskega parlamenta, lahko predstavlja mnenje, izraženo pri opravljanju njegovih dolžnosti v smislu člena 8 Protokola, s čimer je pomen pripisalo značaju in vsebini izjave, ne pa kraju, na katerem je bila ta podana; |
| --- | --- |

F.

ker je Sodišče priznalo, da izjava, ki jo poslanec poda izven Evropskega parlamenta, lahko predstavlja mnenje, izraženo pri opravljanju njegovih dolžnosti v smislu člena 8 Protokola, s čimer je pomen pripisalo značaju in vsebini izjave, ne pa kraju, na katerem je bila ta podana;

| G. | ker imuniteta pred sodnimi postopki, ki jo uživajo poslanci Evropskega parlamenta, zajema tudi civilne postopke; |
| --- | --- |

G.

ker imuniteta pred sodnimi postopki, ki jo uživajo poslanci Evropskega parlamenta, zajema tudi civilne postopke;

| H. | ker je bila Lara Comi v zadevno televizijsko oddajo povabljena v vlogi poslanke Evropskega parlamenta in ne kot nacionalna predstavnica stranke, katero je sicer že predstavljal drugi gost oddaje, ob spoštovanju nacionalnih predpisov, katerih namen je zagotavljanje uravnotežene navzočnosti političnih predstavnikov v televizijskih razpravah v času volilnih kampanj, kot je bilo tudi v tem primeru; |
| --- | --- |

H.

ker je bila Lara Comi v zadevno televizijsko oddajo povabljena v vlogi poslanke Evropskega parlamenta in ne kot nacionalna predstavnica stranke, katero je sicer že predstavljal drugi gost oddaje, ob spoštovanju nacionalnih predpisov, katerih namen je zagotavljanje uravnotežene navzočnosti političnih predstavnikov v televizijskih razpravah v času volilnih kampanj, kot je bilo tudi v tem primeru;

| I. | ker se v modernih demokracijah politična razprava ne odvija zgolj v parlamentu, temveč tudi prek občil, kamor sodijo vse od izjav za tisk do interneta; |
| --- | --- |

I.

ker se v modernih demokracijah politična razprava ne odvija zgolj v parlamentu, temveč tudi prek občil, kamor sodijo vse od izjav za tisk do interneta;

| J. | ker je v omenjeni televizijski oddaji Lara Comi nastopala kot poslanka Evropskega parlamenta, da bi razpravljala o političnih vprašanjih, povezanih tudi z javnimi naročili in organiziranim kriminalom, s katerimi se že ves čas ukvarja v evropskem okviru; |
| --- | --- |

J.

ker je v omenjeni televizijski oddaji Lara Comi nastopala kot poslanka Evropskega parlamenta, da bi razpravljala o političnih vprašanjih, povezanih tudi z javnimi naročili in organiziranim kriminalom, s katerimi se že ves čas ukvarja v evropskem okviru;

| K. | ker se je dan po oddaji poslanka Comi opravičila prizadetemu in opravičilo pozneje ponovila v drugi nacionalni televizijski oddaji; |
| --- | --- |

K.

ker se je dan po oddaji poslanka Comi opravičila prizadetemu in opravičilo pozneje ponovila v drugi nacionalni televizijski oddaji;

| L. | ker gre pri obravnavani zadevi za iste izjave, kot so tiste, glede katerih se je Evropski parlament s sklepom z dne 14. januarja 2014 že odločil zaščititi imuniteto poslanke Comi v okviru kazenskega sodnega postopka pred istim sodiščem v Ferrari; |
| --- | --- |

L.

ker gre pri obravnavani zadevi za iste izjave, kot so tiste, glede katerih se je Evropski parlament s sklepom z dne 14. januarja 2014 že odločil zaščititi imuniteto poslanke Comi v okviru kazenskega sodnega postopka pred istim sodiščem v Ferrari;

| 1. | se odloči zaščititi imuniteto in privilegije Lare Comi; |
| --- | --- |

1.

se odloči zaščititi imuniteto in privilegije Lare Comi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije in Lari Comi. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije in Lari Comi.

---

(1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, Recueil, str. 387); sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, Recueil, str. 2391); sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05, ZOdl., str. II-2849); sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, ZOdl., str. I-7929); sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, ZOdl., str. II-1135); sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, ZOdl., str. I-7565).

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/159 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/159

---

P7_TA(2014)0053

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Zbigniewu Ziobru

Sklep Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o zahtevi za odvzem imunitete Zbigniewu Ziobru (2013/2189(IMM))

(2017/C 093/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Zbigniewu Ziobru, ki jo je predložil državni tožilec Republike Poljske 24. junija 2013 v zvezi s kazenskim postopkom pred okrožnim sodiščem v Varšavi, oddelek V (kazenski oddelek) [referenca št. V K199/12] in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 9. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Zbigniewu Ziobru, ki jo je predložil državni tožilec Republike Poljske 24. junija 2013 v zvezi s kazenskim postopkom pred okrožnim sodiščem v Varšavi, oddelek V (kazenski oddelek) [referenca št. V K199/12] in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 9. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju zagovora Zbigniewa Ziobra v skladu s členom 7(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zagovora Zbigniewa Ziobra v skladu s členom 7(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 105 ustave Republike Poljske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105 ustave Republike Poljske,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0045/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0045/2014),

| A. | ker je državni tožilec Republike Poljske zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Zbigniewu Ziobru v povezavi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je državni tožilec Republike Poljske zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Zbigniewu Ziobru v povezavi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker je zahteva državnega tožilca povezana s kaznivim dejanjem, ki se v skladu s členom 212(1) in (2) poljskega kazenskega zakonika preganja na zasebno tožbo; |
| --- | --- |

B.

ker je zahteva državnega tožilca povezana s kaznivim dejanjem, ki se v skladu s členom 212(1) in (2) poljskega kazenskega zakonika preganja na zasebno tožbo;

| C. | ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

C.

ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| D. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| E. | ker v skladu s členom 105 ustave Republike Poljske „poslanec ne odgovarja za dejavnosti, ki jih izvaja v okviru svojega mandata v obdobju trajanja mandata in po njegovem izteku. Glede teh dejavnosti lahko poslanec odgovarja le pred sejmom, v primeru pa, da je kršil pravice tretjih oseb, se lahko proti njemu uvede sodni postopek le s privolitvijo sejma“. |
| --- | --- |

E.

ker v skladu s členom 105 ustave Republike Poljske „poslanec ne odgovarja za dejavnosti, ki jih izvaja v okviru svojega mandata v obdobju trajanja mandata in po njegovem izteku. Glede teh dejavnosti lahko poslanec odgovarja le pred sejmom, v primeru pa, da je kršil pravice tretjih oseb, se lahko proti njemu uvede sodni postopek le s privolitvijo sejma“.

| F. | ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament pri odločanju, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, razumno upošteva stališče poslanca (2); |
| --- | --- |

F.

ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament pri odločanju, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, razumno upošteva stališče poslanca (2);

| G. | ker domnevno kaznivo dejanje nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Zbigniewa Ziobra kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot član Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker domnevno kaznivo dejanje nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Zbigniewa Ziobra kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot član Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| H. | ker kazenski postopek zoper Zbigniewa Ziobra ni povezan z njegovim položajem poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

H.

ker kazenski postopek zoper Zbigniewa Ziobra ni povezan z njegovim položajem poslanca Evropskega parlamenta;

| I. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

I.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| J. | ker je zahteva posledica nasprotne tožbe in bi zato odločitev ne odvzeti imunitete poslancu preprečila drugi zasebni stranki v postopku vložiti tožbo pred sodiščem kot del svoje obrambe; |
| --- | --- |

J.

ker je zahteva posledica nasprotne tožbe in bi zato odločitev ne odvzeti imunitete poslancu preprečila drugi zasebni stranki v postopku vložiti tožbo pred sodiščem kot del svoje obrambe;

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Zbigniewu Ziobru; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Zbigniewu Ziobru;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Zbigniewu Ziobru. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Zbigniewu Ziobru.

---

(1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, Recueil, str. 387); sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, Recueil, str. 2391); sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05, ZOdl., str. II-2849); sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, ZOdl., str. I-7929); sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, ZOdl., str. II-1135); sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, ZOdl., str. I-7565).

(2)  Zadeva T-345/05 Mote proti Parlamentu, Zodl. 2008, str. II-2849, odstavek 28;

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 4. februar 2014

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/161 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/161

---

P7_TA(2014)0047

Vključitev Grenlandije v izvajanje sistema potrjevanja procesa Kimberley ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 zaradi vključitve Grenlandije v izvajanje sistema potrjevanja procesa Kimberley (COM(2013)0427 – C7-0179/2013 – 2013/0198(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0427), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0427),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0179/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0179/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. januarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. januarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0467/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0467/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2013)0198

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 zaradi vključitve Grenlandije v izvajanje sistema potrjevanja procesa Kimberley

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 257/2014.)

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/162

---

P7_TA(2014)0048

Udeležba Grenlandije v sistemu potrjevanja procesa Kimberley *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o določitvi pravil in postopkov, ki omogočajo udeležbo Grenlandije v sistemu potrjevanja procesa Kimberley (COM(2013)0429 – C7-0232/2013 – 2013/0201(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2017/C 093/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0429), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0429),

| — | ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0232/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0232/2013),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0466/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0466/2013),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/163 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/163

---

P7_TA(2014)0049

Prehod na kreditne prenose in direktne bremenitve po vsej Uniji ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 260/2012 v zvezi s prehodom na kreditne prenose in direktne bremenitve po vsej Uniji (COM(2013)0937 – C7-0008/2014 – 2013/0449(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0937), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0937),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0008/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0008/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 22. januarja 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 22. januarja 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2014 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. januarja 2014, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. januarja 2014, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 in člena 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 in člena 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0036/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0036/2014),

| A. | ker je zaradi nujnosti zadeve upravičeno izvesti glasovanje pred iztekom osemtedenskega roka, določenega v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi nujnosti zadeve upravičeno izvesti glasovanje pred iztekom osemtedenskega roka, določenega v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P7_TC1-COD(2013)0449

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 260/2012 v zvezi s prehodom na kreditne prenose in direktne bremenitve v celotni Uniji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 248/2014.)

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/164 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/164

---

P7_TA(2014)0050

Capetownski sporazum iz leta 2012 o izvajanju določb Protokola iz leta 1993, ki se nanaša na Mednarodno konvencijo iz Torremolinosa o varnosti ribiških plovil iz leta 1977 ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da podpišejo, ratificirajo ali pristopijo k Capetownskemu sporazumu iz leta 2012 o izvajanju določb Protokola iz Torremolinosa iz leta 1993, ki se nanaša na Mednarodno konvencijo iz Torremolinosa o varnosti ribiških plovil iz leta 1977 (13408/2013 – C7-0389/2013 – 2013/0020(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 093/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13408/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13408/2013),

| — | ob upoštevanju Capetownskega sporazuma iz leta 2012 o izvajanju določb Protokola iz leta 1993, ki se nanaša na Mednarodno konvencijo iz Torremolinosa o varnosti ribiških plovil iz leta 1977, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Capetownskega sporazuma iz leta 2012 o izvajanju določb Protokola iz leta 1993, ki se nanaša na Mednarodno konvencijo iz Torremolinosa o varnosti ribiških plovil iz leta 1977,

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členoma 100(2) in 218(5), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7–0389/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členoma 100(2) in 218(5), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7–0389/2013),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7–0040/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7–0040/2014),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/165 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/165

---

P7_TA(2014)0054

Spodbujanje prostega gibanja s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju prostega gibanja državljanov in podjetij s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin v Evropski uniji in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (COM(2013)0228 – C7-0111/2013 – 2013/0119(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0228), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0228),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 21(2) in člena 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 21(2) in člena 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0111/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja romunskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja romunskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0017/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0017/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 52.

---

P7_TC1-COD(2013)0119

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju prostega gibanja državljanov in podjetij s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin v Evropski uniji ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 21(2) in 114(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija si je zastavila cilj ohranjanja in razvijanja območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je zajamčeno prosto gibanje oseb. Unija si je tudi zastavila cilj, da vzpostavi in zagotovi delovanje notranjega trga. Unija bi za zagotovitev uresničevanja pravic svojih državljanov in podjetij do prostega gibanja znotraj notranjega trga morala sprejeti konkretne ukrepe za poenostavitev obstoječih upravnih formalnosti, povezanih s čezmejnim sprejemanjem nekaterih javnih listin. |
| --- | --- |

(1)

Unija si je zastavila cilj ohranjanja in razvijanja območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je zajamčeno prosto gibanje oseb. Unija si je tudi zastavila cilj, da vzpostavi in zagotovi delovanje notranjega trga. Unija bi za zagotovitev uresničevanja pravic svojih državljanov in podjetij do prostega gibanja znotraj notranjega trga morala sprejeti konkretne ukrepe za poenostavitev obstoječih upravnih formalnosti, povezanih s čezmejnim sprejemanjem nekaterih javnih listin.

| (2) | Legalizacija listine in potrditev z žigom Apostille sta upravni formalnosti, ki ju je trenutno treba nujno opraviti, da bi se javna listina, izdana v eni državi članici, lahko uporabila za uradne namene v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(2)

Legalizacija listine in potrditev z žigom Apostille sta upravni formalnosti, ki ju je trenutno treba nujno opraviti, da bi se javna listina, izdana v eni državi članici, lahko uporabila za uradne namene v drugi državi članici.

| (3) | To sta zastarela in nesorazmerna mehanizma za ugotavljanje oziroma potrditev verodostojnosti javnih listin. Treba bi bilo vzpostaviti enostavnejši okvir. Hkrati bi moral biti na voljo učinkovitejši mehanizem za upravno sodelovanje med državami članicami za primere, ko obstaja upravičen dvom o verodostojnosti javne listine. Ta mehanizem naj bi okrepil medsebojno zaupanje med državami članicami na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(3)

To sta zastarela in nesorazmerna mehanizma za ugotavljanje oziroma potrditev verodostojnosti javnih listin. Treba bi bilo vzpostaviti enostavnejši okvir. Hkrati bi moral biti na voljo učinkovitejši mehanizem za upravno sodelovanje med državami članicami za primere, ko obstaja upravičen dvom o verodostojnosti javne listine. Ta mehanizem naj bi okrepil medsebojno zaupanje med državami članicami na notranjem trgu.

| (4) | Ugotavljanje in Potrditev verodostojnosti javnih listin med državami članicami urejajo različne mednarodne konvencije in sporazumi. Te konvencije in sporazumi so bili sklenjeni pred uvedbo upravnega in pravosodnega sodelovanja na ravni Unije, tudi pred sprejetjem sektorskih instrumentov prava Unije, ki urejajo vprašanje čezmejnega sprejemanja specifičnih javnih listin. Vsekakor so lahko zahteve, ki jih določajo ti instrumenti, obremenjujoče za državljane in gospodarske družbe oziroma druge oblike podjetij ter ne zagotavljajo zadovoljivih rešitev za enostavnejše sprejemanje javnih listin med državami članicami. |
| --- | --- |

(4)

Ugotavljanje in Potrditev verodostojnosti javnih listin med državami članicami urejajo različne mednarodne konvencije in sporazumi. Te konvencije in sporazumi so bili sklenjeni pred uvedbo upravnega in pravosodnega sodelovanja na ravni Unije, tudi pred sprejetjem sektorskih instrumentov prava Unije, ki urejajo vprašanje čezmejnega sprejemanja specifičnih javnih listin. Vsekakor so lahko zahteve, ki jih določajo ti instrumenti, obremenjujoče za državljane in gospodarske družbe oziroma druge oblike podjetij ter ne zagotavljajo zadovoljivih rešitev za enostavnejše sprejemanje javnih listin med državami članicami.

| (5) | Področje uporabe te uredbe bi moralo zajemati
  določene
  javne listine, ki so jih izdali organi držav članic ter imajo uradno dokazno vrednost v zvezi z rojstvom, smrtjo, imenom, sklenitvijo zakonske zveze ali registracijo partnerske skupnosti, starševstvom, posvojitvijo, stalnim prebivališčem, državljanstvom, nacionalnostjo, nepremičninami, pravnim statusom in zastopanjem gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij, pravicami intelektualne lastnine in odsotnostjo kazenske evidence. Poenostavitev sprejemanja teh kategorij javnih listin med državami članicami bi morala prinesti oprijemljive koristi za državljane in gospodarske družbe oziroma druge oblike podjetij iz Unije. Listine, ki jih izdajo fizične osebe, bi bilo treba zaradi svoje drugačne pravne narave izključiti iz njenega področja uporabe. Listine, ki jih sestavijo organi tretjih držav, prav tako ne bi smeli spadati na področje uporabe te uredbe.
  Področje uporabe te uredbe ne bi smelo zajemati dokumentov, ki vsebujejo dogovor med dvema ali več stranmi. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(5)

Področje uporabe te uredbe bi moralo zajemati
  določene
  javne listine, ki so jih izdali organi držav članic ter imajo uradno dokazno vrednost v zvezi z rojstvom, smrtjo, imenom, sklenitvijo zakonske zveze ali registracijo partnerske skupnosti, starševstvom, posvojitvijo, stalnim prebivališčem, državljanstvom, nacionalnostjo, nepremičninami, pravnim statusom in zastopanjem gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij, pravicami intelektualne lastnine in odsotnostjo kazenske evidence. Poenostavitev sprejemanja teh kategorij javnih listin med državami članicami bi morala prinesti oprijemljive koristi za državljane in gospodarske družbe oziroma druge oblike podjetij iz Unije. Listine, ki jih izdajo fizične osebe, bi bilo treba zaradi svoje drugačne pravne narave izključiti iz njenega področja uporabe. Listine, ki jih sestavijo organi tretjih držav, prav tako ne bi smeli spadati na področje uporabe te uredbe.
  Področje uporabe te uredbe ne bi smelo zajemati dokumentov, ki vsebujejo dogovor med dvema ali več stranmi. [Sprememba 2]

| (6) | Cilj te uredbe ni spreminjanje

  Ta uredba ne spreminja
  materialnega prava držav članic o rojstvu, smrti, imenu, sklenitvi zakonske zveze, registraciji partnerske skupnosti, starševstu, posvojitvi, stalnem prebivališču, državljanstvu ali nacionalnosti, nepremičninah,

  različnih pravnih dejstvih ter
  pravnem statusu gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij, pravicah intelektualne lastnine ali odsotnosti kazenske evidence

  fizičnih ali pravnih oseb
  .
  Dokumenti, ki vsebujejo dogovor med dvema ali več stranmi, bi morali biti izvzeti
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(6)

Cilj te uredbe ni spreminjanje

  Ta uredba ne spreminja
  materialnega prava držav članic o rojstvu, smrti, imenu, sklenitvi zakonske zveze, registraciji partnerske skupnosti, starševstu, posvojitvi, stalnem prebivališču, državljanstvu ali nacionalnosti, nepremičninah,

  različnih pravnih dejstvih ter
  pravnem statusu gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij, pravicah intelektualne lastnine ali odsotnosti kazenske evidence

  fizičnih ali pravnih oseb
  .
  Dokumenti, ki vsebujejo dogovor med dvema ali več stranmi, bi morali biti izvzeti
  . [Sprememba 3]

| (7) | Da bi se spodbudil prost pretok državljanov in gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij v Uniji, bi bilo treba za opredeljene kategorije javnih listin določiti, da zanje ni potrebna nobena oblika legalizacije ali podoben postopek

  potrditev Apostille
  . |
| --- | --- |

(7)

Da bi se spodbudil prost pretok državljanov in gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij v Uniji, bi bilo treba za opredeljene kategorije javnih listin določiti, da zanje ni potrebna nobena oblika legalizacije ali podoben postopek

  potrditev Apostille
  .

| (8) | Druge formalnosti, povezane s čezmejnim pretokom javnih listin, namreč zahteva o predložitvi overjenih kopij in overjenih prevodov, bi bilo treba prav tako poenostaviti, da se še bolj poenostavi sprejemanje javnih listin med državami članicami. |
| --- | --- |

(8)

Druge formalnosti, povezane s čezmejnim pretokom javnih listin, namreč zahteva o predložitvi overjenih kopij in overjenih prevodov, bi bilo treba prav tako poenostaviti, da se še bolj poenostavi sprejemanje javnih listin med državami članicami.

| (9) | Določiti bi bilo treba ustrezne zaščitne ukrepe za preprečevanje goljufij in ponarejanja javnih listin, ki so v pretoku med državami članicami
  , da se zagotovi pravna varnost v Uniji
  . [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(9)

Določiti bi bilo treba ustrezne zaščitne ukrepe za preprečevanje goljufij in ponarejanja javnih listin, ki so v pretoku med državami članicami
  , da se zagotovi pravna varnost v Uniji
  . [Sprememba 4]

| (10) | Za hitro in varno čezmejno izmenjavo informacij in za lažjo medsebojno pomoč bi bilo treba s to uredbo vzpostaviti upravno sodelovanje med organi, ki jih določijo države članice. To upravno sodelovanje bi moralo temeljiti na informacijskem sistemu za notranji trg (v nadaljnjem besedilu: IMI), ki je bil ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(10)

Za hitro in varno čezmejno izmenjavo informacij in za lažjo medsebojno pomoč bi bilo treba s to uredbo vzpostaviti upravno sodelovanje med organi, ki jih določijo države članice. To upravno sodelovanje bi moralo temeljiti na informacijskem sistemu za notranji trg (v nadaljnjem besedilu: IMI), ki je bil ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (11) | Uredbo (EU) št. 1024/2012 bi bilo zato treba spremeniti tako, da se to uredbo doda na seznam določb, ki se izvajajo prek informacijskega sistema za notranji trg. |
| --- | --- |

(11)

Uredbo (EU) št. 1024/2012 bi bilo zato treba spremeniti tako, da se to uredbo doda na seznam določb, ki se izvajajo prek informacijskega sistema za notranji trg.

| (12) | Organi države članice, v katerih je predložena javna listina ali njena overjena kopija, bi morali imeti možnost vložiti zahtevo za informacije pri pristojnih organih države članice, v kateri so bile te listine izdane, bodisi neposredno z uporabo informacijskega sistema za notranji trg ali pri osrednjem organu njihove države članice, če upravičeno dvomijo o verodostojnosti teh listin. Enako možnost bi bilo treba zagotoviti subjektom, ki so na podlagi akta ali upravne odločbe pristojni za izvajanje javnih nalog. Zaprošeni organi naj bi na tako zahtevo odgovorili v najkrajšem možnem času in v vsakem primeru najpozneje v enem mesecu. Če z odgovorom zaprošenih organov ni potrjena verodostojnost javne listine ali njene overjene kopije, organ, ki je vložil zahtevo za informacije, ni zavezan, da sprejme to listino. |
| --- | --- |

(12)

Organi države članice, v katerih je predložena javna listina ali njena overjena kopija, bi morali imeti možnost vložiti zahtevo za informacije pri pristojnih organih države članice, v kateri so bile te listine izdane, bodisi neposredno z uporabo informacijskega sistema za notranji trg ali pri osrednjem organu njihove države članice, če upravičeno dvomijo o verodostojnosti teh listin. Enako možnost bi bilo treba zagotoviti subjektom, ki so na podlagi akta ali upravne odločbe pristojni za izvajanje javnih nalog. Zaprošeni organi naj bi na tako zahtevo odgovorili v najkrajšem možnem času in v vsakem primeru najpozneje v enem mesecu. Če z odgovorom zaprošenih organov ni potrjena verodostojnost javne listine ali njene overjene kopije, organ, ki je vložil zahtevo za informacije, ni zavezan, da sprejme to listino.

| (13) | Organi bi morali imeti možnost uporabe obstoječih funkcij IMI, tudi glede zagotavljanja večjezičnega sistema za komunikacije, uporabe predhodno prevedenih in standardnih vprašanj in odgovorov ter iz repozitorija vzorcev javnih listin, ki se uporabljajo na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(13)

Organi bi morali imeti možnost uporabe obstoječih funkcij IMI, tudi glede zagotavljanja večjezičnega sistema za komunikacije, uporabe predhodno prevedenih in standardnih vprašanj in odgovorov ter iz repozitorija vzorcev javnih listin, ki se uporabljajo na notranjem trgu.

| (14) | Ob vložitvi zahteve za informacije bi morali osrednji organi držav članic zagotoviti pomoč organom, zlasti pri posredovanju in prejemu takšnih zahtev in predložitvi vseh informacij, ki so potrebne v zvezi s takimi zahtevami. |
| --- | --- |

(14)

Ob vložitvi zahteve za informacije bi morali osrednji organi držav članic zagotoviti pomoč organom, zlasti pri posredovanju in prejemu takšnih zahtev in predložitvi vseh informacij, ki so potrebne v zvezi s takimi zahtevami.

| (15) | Osrednji organi bi morali sprejeti vse druge potrebne ukrepe za lažjo uporabo te uredbe, zlasti za izmenjavo najboljših praks v zvezi s sprejemanjem javnih listin med državami članicami, da se razvijejo in redno posodabljajo najboljše prakse glede preprečevanja goljufij v zvezi z javnimi listinami in glede spodbujanja uporabe elektronskih različic javnih listin. Določiti bi morali tudi vzorce nacionalnih javnih listin prek repozitorija v informacijskem sistemu za notranji trg. V ta namen bi bilo treba uporabiti Evropsko pravosodno mrežo v civilnih in gospodarskih zadevah, ki je bila ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES (4). |
| --- | --- |

(15)

Osrednji organi bi morali sprejeti vse druge potrebne ukrepe za lažjo uporabo te uredbe, zlasti za izmenjavo najboljših praks v zvezi s sprejemanjem javnih listin med državami članicami, da se razvijejo in redno posodabljajo najboljše prakse glede preprečevanja goljufij v zvezi z javnimi listinami in glede spodbujanja uporabe elektronskih različic javnih listin. Določiti bi morali tudi vzorce nacionalnih javnih listin prek repozitorija v informacijskem sistemu za notranji trg. V ta namen bi bilo treba uporabiti Evropsko pravosodno mrežo v civilnih in gospodarskih zadevah, ki je bila ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES (4).

| (15a) | Komisija bi morala čim prej začeti prevajati standardno besedilo javnih listin, ki se splošno uporabljajo v državah članicah, da bi dodatno spodbudila njihov čezmejni pretok. Te prevode bi lahko nato dali na voljo javnosti in javnim organom, da bi preprečili nesporazume in olajšali komunikacijo, po zgledu podatkovne zbirke PRADO, ki se že uporablja za osebne dokumente. V mnogih primerih bodo tudi pospešili uporabo sistema IMI za komunikacijo med centralnimi oblastmi v primeru dvoma. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(15a)

Komisija bi morala čim prej začeti prevajati standardno besedilo javnih listin, ki se splošno uporabljajo v državah članicah, da bi dodatno spodbudila njihov čezmejni pretok. Te prevode bi lahko nato dali na voljo javnosti in javnim organom, da bi preprečili nesporazume in olajšali komunikacijo, po zgledu podatkovne zbirke PRADO, ki se že uporablja za osebne dokumente. V mnogih primerih bodo tudi pospešili uporabo sistema IMI za komunikacijo med centralnimi oblastmi v primeru dvoma. [Sprememba 5]

| (16) | Večjezične standardne obrazce Unije bi bilo treba določiti v vseh uradnih jezikih Unije za javne listine o rojstvu, smrti, sklenitvi zakonske zveze, registraciji partnerske skupnosti

  različnih pravnih dejstvih
  ter pravnem statusu in zastopanju gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij

  fizičnih ali pravnih oseb
  , da državljanom in gospodarskim družbam oziroma drugim oblikam podjetij iz Unije ne bi bilo treba predložiti prevodov v primerih, ko bi se to od njih sicer zahtevalo. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(16)

Večjezične standardne obrazce Unije bi bilo treba določiti v vseh uradnih jezikih Unije za javne listine o rojstvu, smrti, sklenitvi zakonske zveze, registraciji partnerske skupnosti

  različnih pravnih dejstvih
  ter pravnem statusu in zastopanju gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij

  fizičnih ali pravnih oseb
  , da državljanom in gospodarskim družbam oziroma drugim oblikam podjetij iz Unije ne bi bilo treba predložiti prevodov v primerih, ko bi se to od njih sicer zahtevalo. [Sprememba 6]

| (17) | Večjezične standardne obrazce Unije bi bilo treba na zahtevo izdati državljanom in gospodarskim družbam oziroma drugim oblikam podjetij, ki imajo pravico prejeti enakovredne javne listine, kot obstajajo v državi članici izdajateljici, in

  javno listino države članice izdajateljice
  ,
  ki potrjuje posamezna pravna dejanja
  in
  posle, navedene v listini, in sicer
  pod enakimi pogoji. Standardni obrazci bi morali imeti enako uradno dokazno vrednost kot enakovredne javne listine, ki jih pripravijo organi države članice izdajateljice, in omogočati državljanom in gospodarskim družbam oziroma drugim oblikam podjetij iz Unije, da v vsakem posameznem primeru izberejo med njihovo uporabo ali uporabo enakovredne nacionalne listine. Večjezični standardni obrazci Unije ne bi smeli imeti pravnih učinkov glede priznavanja njihove vsebine v državah članicah, v katerih se predložijo. Komisija bi morala pripraviti podrobna navodila za njihovo uporabo, z vključitvijo osrednjih organov v ta namen. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(17)

Večjezične standardne obrazce Unije bi bilo treba na zahtevo izdati državljanom in gospodarskim družbam oziroma drugim oblikam podjetij, ki imajo pravico prejeti enakovredne javne listine, kot obstajajo v državi članici izdajateljici, in

  javno listino države članice izdajateljice
  ,
  ki potrjuje posamezna pravna dejanja
  in
  posle, navedene v listini, in sicer
  pod enakimi pogoji. Standardni obrazci bi morali imeti enako uradno dokazno vrednost kot enakovredne javne listine, ki jih pripravijo organi države članice izdajateljice, in omogočati državljanom in gospodarskim družbam oziroma drugim oblikam podjetij iz Unije, da v vsakem posameznem primeru izberejo med njihovo uporabo ali uporabo enakovredne nacionalne listine. Večjezični standardni obrazci Unije ne bi smeli imeti pravnih učinkov glede priznavanja njihove vsebine v državah članicah, v katerih se predložijo. Komisija bi morala pripraviti podrobna navodila za njihovo uporabo, z vključitvijo osrednjih organov v ta namen. [Sprememba 7]

| (18) | Komisija bi morala za uporabo sodobnih komunikacijskih tehnologij razviti elektronske različice večjezičnih standardnih obrazcev Unije ali druge obrazce, primerne za elektronsko izmenjavo. |
| --- | --- |

(18)

Komisija bi morala za uporabo sodobnih komunikacijskih tehnologij razviti elektronske različice večjezičnih standardnih obrazcev Unije ali druge obrazce, primerne za elektronsko izmenjavo.

| (19) | Pojasniti bi bilo treba razmerje med to uredbo in veljavno zakonodajo Unije. V zvezi s tem ta uredba ne bi smela vplivati na uporabo zakonodaje Unije, ki vsebuje določbe o legalizaciji, podobnem postopku

  potrditvi Apostille
  ali drugih formalnostih, ampak jih mora dopolnjevati. Ta uredba prav tako ne bi smela posegati v uporabo zakonodaje Unije o elektronskih podpisih in elektronski identifikaciji. Ta uredba ne bi smela posegati v uporabo drugih sistemov upravnega sodelovanja, ki so bili vzpostavljeni z zakonodajo Unije in zagotavljajo izmenjavo informacij med državami članicami na specifičnih področjih. Ta uredba se lahko uporablja v sinergiji s takimi specifičnimi sistemi. |
| --- | --- |

(19)

Pojasniti bi bilo treba razmerje med to uredbo in veljavno zakonodajo Unije. V zvezi s tem ta uredba ne bi smela vplivati na uporabo zakonodaje Unije, ki vsebuje določbe o legalizaciji, podobnem postopku

  potrditvi Apostille
  ali drugih formalnostih, ampak jih mora dopolnjevati. Ta uredba prav tako ne bi smela posegati v uporabo zakonodaje Unije o elektronskih podpisih in elektronski identifikaciji. Ta uredba ne bi smela posegati v uporabo drugih sistemov upravnega sodelovanja, ki so bili vzpostavljeni z zakonodajo Unije in zagotavljajo izmenjavo informacij med državami članicami na specifičnih področjih. Ta uredba se lahko uporablja v sinergiji s takimi specifičnimi sistemi.

| (20) | Skladnost s splošnimi cilji te uredbe zahteva, da bi morala ta imeti med državami članicami prednost pred dvostranskimi ali večstranskimi konvencijami, katerih pogodbenice so države članice in ki se nanašajo na zadeve, ki jih ta zajema. |
| --- | --- |

(20)

Skladnost s splošnimi cilji te uredbe zahteva, da bi morala ta imeti med državami članicami prednost pred dvostranskimi ali večstranskimi konvencijami, katerih pogodbenice so države članice in ki se nanašajo na zadeve, ki jih ta zajema.

| (21) | Države članice bi morale za namene lažje uporabe te uredbe Komisijo obvestiti o kontaktnih podatkih svojih osrednjih organov. Te informacije bi bilo treba dati na voljo javnosti, zlasti prek Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah. |
| --- | --- |

(21)

Države članice bi morale za namene lažje uporabe te uredbe Komisijo obvestiti o kontaktnih podatkih svojih osrednjih organov. Te informacije bi bilo treba dati na voljo javnosti, zlasti prek Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah.

| (21a) | Ker imajo organi, ustanove in drugi subjekti Unije ter evropske šole vedno pogosteje tudi neposredno upravno vlogo, bi morali biti pri izdajanju in sprejemanju javnih listih enakovredni javnim organom držav članic. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(21a)

Ker imajo organi, ustanove in drugi subjekti Unije ter evropske šole vedno pogosteje tudi neposredno upravno vlogo, bi morali biti pri izdajanju in sprejemanju javnih listih enakovredni javnim organom držav članic. [Sprememba 8]

| (22) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (člen 7), pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), pravico do sklenitve zakonske zveze in ustvarjanja družine (člen 9), svobodo izbire poklica in dela (člen 15), svobodo gospodarske pobude (člen 16) in svobodo gibanja in prebivanja (člen 45). To uredbo bi bilo treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (člen 7), pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), pravico do sklenitve zakonske zveze in ustvarjanja družine (člen 9), svobodo izbire poklica in dela (člen 15), svobodo gospodarske pobude (člen 16) in svobodo gibanja in prebivanja (člen 45). To uredbo bi bilo treba uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli.

| (23) | Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se v državah članicah izvaja v okviru te uredbe in pod nadzorom neodvisnih javnih organov, ki jih imenujejo države članice. Vsaka izmenjava ali prenos informacij in listin s strani organov držav članic bi morala biti v skladu z Direktivo 95/46/ES. Poleg tega bi morale takšne izmenjave in prenosi služiti posebnemu namenu preverjanja verodostojnosti javnih listin s strani organov prek informacijskega sistema za notranji trg in le v okviru njihovih pristojnosti za vsak posamezen primer. |
| --- | --- |

(23)

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se v državah članicah izvaja v okviru te uredbe in pod nadzorom neodvisnih javnih organov, ki jih imenujejo države članice. Vsaka izmenjava ali prenos informacij in listin s strani organov držav članic bi morala biti v skladu z Direktivo 95/46/ES. Poleg tega bi morale takšne izmenjave in prenosi služiti posebnemu namenu preverjanja verodostojnosti javnih listin s strani organov prek informacijskega sistema za notranji trg in le v okviru njihovih pristojnosti za vsak posamezen primer.

| (24) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, ki jih je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(24)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, ki jih je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Predmet urejanja, področje uporabe in opredelitev pojmov

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa odpravo obveznosti legalizacije ali podobnega postopka

  potrditev Apostille
  za javne listine, ki jih izdajo organi držav članic, ter poenostavitev drugih formalnosti v zvezi s sprejemanjem nekaterih takih javnih listin.

Uvaja tudi večjezične standardne obrazce Unije o rojstvu, smrti, sklenitvi zakonske zveze, registraciji partnerske skupnosti

  pravnih dejstvih
  ter pravnem statusu in zastopanju gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij

  fizičnih ali pravnih oseb
  . [Sprememba 9]

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za sprejemanje javnih listin, ki jih je treba predložiti

  se predložijo
  organom druge države članice. [Sprememba ne zadeva vseh jezikov]

2.   Ta uredba se ne uporablja za priznavanje vsebine javnih listin, ki so jih izdali organi drugih držav članic.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| (1) | „javne listine“ pomenijo listine, ki jih izdajo organi države članice
  ali organi Unije, vključno z večjezičnimi standardnimi obrazci Unije v skladu s členom 11,
  in imajo uradno dokazno vrednost glede:






  (a) | rojstva

  identitete fizične osebe
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

„javne listine“ pomenijo listine, ki jih izdajo organi države članice
  ali organi Unije, vključno z večjezičnimi standardnimi obrazci Unije v skladu s členom 11,
  in imajo uradno dokazno vrednost glede:

(a)

rojstva

  identitete fizične osebe
  ;

| (b) | smrti

  podpisa fizične osebe
  ; |
| --- | --- |

(b)

smrti

  podpisa fizične osebe
  ;

| (c) | imena

  osebnega stanja in družinskih vezi fizične osebe
  ; |
| --- | --- |

(c)

imena

  osebnega stanja in družinskih vezi fizične osebe
  ;

| (d) | sklenitve zakonske zveze in registracije partnerske skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

sklenitve zakonske zveze in registracije partnerske skupnosti;

| (e) | starševstva; |
| --- | --- |

(e)

starševstva;

| (f) | posvojitve; |
| --- | --- |

(f)

posvojitve;

| (g) | stalnega prebivališča; |
| --- | --- |

(g)

stalnega prebivališča;

| (ga) | državljanskih pravic in volilne pravice; |
| --- | --- |

(ga)

državljanskih pravic in volilne pravice;

| (gb) | statusa priseljenca; |
| --- | --- |

(gb)

statusa priseljenca;

| (gc) | kvalifikacij in listin o šolanju in nadaljnjem izobraževanju; |
| --- | --- |

(gc)

kvalifikacij in listin o šolanju in nadaljnjem izobraževanju;

| (gd) | zdravja, vključno z uradno priznano invalidnostjo; |
| --- | --- |

(gd)

zdravja, vključno z uradno priznano invalidnostjo;

| (ge) | vozniškega dovoljenja ali dovoljenja za upravljanje kopenskih vozil ter zračnih in morskih plovil; |
| --- | --- |

(ge)

vozniškega dovoljenja ali dovoljenja za upravljanje kopenskih vozil ter zračnih in morskih plovil;

| (h) | državljanstva in nacionalnosti; |
| --- | --- |

(h)

državljanstva in nacionalnosti;

| (i) | nepremičnin; |
| --- | --- |

(i)

nepremičnin;

| (j) | pravnega statusa in zastopanja gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij; |
| --- | --- |

(j)

pravnega statusa in zastopanja gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij;

| (ja) | pravnega statusa in zastopanja drugih pravnih oseb; |
| --- | --- |

(ja)

pravnega statusa in zastopanja drugih pravnih oseb;

| (jb) | davčnih obveznosti in statusa fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

(jb)

davčnih obveznosti in statusa fizične ali pravne osebe;

| (jc) | davčnega in carinskega statusa premoženja; |
| --- | --- |

(jc)

davčnega in carinskega statusa premoženja;

| (jd) | vseh pravic, ki izhajajo iz socialnega zavarovanja; |
| --- | --- |

(jd)

vseh pravic, ki izhajajo iz socialnega zavarovanja;

| (k) | pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(k)

pravic intelektualne lastnine;

| (l) | nekaznovanosti oziroma odsotnosti
  oziroma vpisov v kazensko evidenco
  ; [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(l)

nekaznovanosti oziroma odsotnosti
  oziroma vpisov v kazensko evidenco
  ; [Sprememba 11]

| (2) | „organ“ pomeni javni organ države članice ali subjekt, ki je na podlagi akta ali upravne odločbe pooblaščen za izvajanje javnih nalog
  , vključno s sodišči ali notarji, ki v skladu s točko 1 izdajajo javne listine, ali organ Unije
  ; [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(2)

„organ“ pomeni javni organ države članice ali subjekt, ki je na podlagi akta ali upravne odločbe pooblaščen za izvajanje javnih nalog
  , vključno s sodišči ali notarji, ki v skladu s točko 1 izdajajo javne listine, ali organ Unije
  ; [Sprememba 12]

| (2a) | „organi Unije“ pomeni institucije, organe, urade in agencije Unije ter evropske šole [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(2a)

„organi Unije“ pomeni institucije, organe, urade in agencije Unije ter evropske šole [Sprememba 13]

| (3) | „legalizacija“ pomeni uradni postopek potrditve verodostojnosti podpisa nosilca javne funkcije, pristojnosti, v okviru katere je deloval podpisnik listine, in, če je primerno, istovetnost pečata ali žiga, ki ga ima listina; |
| --- | --- |

(3)

„legalizacija“ pomeni uradni postopek potrditve verodostojnosti podpisa nosilca javne funkcije, pristojnosti, v okviru katere je deloval podpisnik listine, in, če je primerno, istovetnost pečata ali žiga, ki ga ima listina;

| (4) | „podoben postopek

  potrditev Apostille
  “ pomeni postopek dodatnega potrdila, določenega s Haaško konvencijo iz leta 1961 o odpravi legalizacije tujih javnih listin; |
| --- | --- |

(4)

„podoben postopek

  potrditev Apostille
  “ pomeni postopek dodatnega potrdila, določenega s Haaško konvencijo iz leta 1961 o odpravi legalizacije tujih javnih listin;

| (5) | „druge formalnosti“ pomenijo izdajo overjenih kopij in overjenih prevodov javnih listin; |
| --- | --- |

(5)

„druge formalnosti“ pomenijo izdajo overjenih kopij in overjenih prevodov javnih listin;

| (6) | „osrednji organ“ pomeni organ, ki ga v skladu s členom 9 imenujejo države članice za izpolnjevanje nalog v zvezi z uporabo te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

„osrednji organ“ pomeni organ, ki ga v skladu s členom 9 imenujejo države članice za izpolnjevanje nalog v zvezi z uporabo te uredbe.

Poglavje II

Opustitev obveznosti legalizacije, poenostavitev drugih formalnosti ter zahteva za informacije

Člen 4

Opustitev obveznosti legalizacije in podobnega postopka

  potrditve Apostille

Organi sprejemajo predložene
  javne listine
  , ki
  so oproščene vseh oblik

  jih izdali organi druge države članice ali organi Unije, brez
  legalizacije in podobnega postopka

  ali potrditve Apostille
  . [Sprememba 15]

Člen 5

Overjene kopije in izvirniki javnih listin

1.   Organi ne smejo zahtevati, da se hkrati predložita izvirnik

  sprejemajo namesto izvirnika
  javne listine in njegova overjena kopija, ki so ju

  jo
  izdali organi drugih držav članic

  druge države članice ali organi Unije, njegovo overjeno ali neoverjeno kopijo
  . [Sprememba 16]

2.   Če se izvirnik

  organ v določenem primeru upravičeno dvomi o verodostojnosti predložene neoverjene kopije izvirnika
  javne listine, ki ga izdajo organi ene države članice, predloži skupaj z njegovo kopijo, organi druge države članice sprejmejo tako

  ali organi Unije, lahko zahteva, da vlagatelj predloži izvirnik ali overjeno
  kopijo brez overitve

  te listine, pri čemer se vlagatelj odloči, kaj bo predložil
  .

Če se v javno evidenco predloži neoverjena kopija takšne javne listine v zvezi z registracijo pravnega dejstva ali pravnega posla, katere pravilnost potrjuje javno finančno jamstvo, lahko javni organ, tudi če ne obstaja upravičen dvom o verodostojnosti kopije, zahteva, da vlagatelj predloži izvirnik ali overjeno kopije te listine. [Sprememba 17]

3.   Organi sprejmejo overjene kopije, ki so bile izdane v drugih državah članicah.

Člen 6

Neoverjeni prevodi

1.   Organi sprejmejo neoverjene prevode javnih listin, ki jih izdajo pristojni organi drugih držav članic
  ali organi Unije
  .

1a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 lahko organi zahtevajo, da se javne listine iz točk (i), (j) in (ja) točke (1) člena 3, razen večjezičnih standardnih obrazcev Unije, predložijo skupaj z njihovim overjenim prevodom.

2.   Kadar organ upravičeno dvomi o pravilnosti ali kakovosti prevoda javne listine, ki mu je bila predložena v posamezni zadevi, lahko zahteva overjen prevod

  naroči izdelavo overjenega ali uradnega prevoda
  te javne listine. V takem primeru mora

  Če so med prevodom in overjenim ali uradnim prevodom, ki ga je naročil
  organ sprejeti overjene prevode, pripravljene v drugih državah članicah

  , velike razlike, se pravi, če je prevod nepopoln, nerazumljiv ali zavajajoč, lahko organ zahteva, da stroške prevoda krije vlagatelj
  .

2a.
     
  Organi sprejemajo overjene prevode, izdelane v drugih državah članicah. [Sprememba 18]

Člen 7

Zahteva za informacije v primeru upravičenega dvoma

1.   Če organi države članice, v kateri se predloži javna listina ali njena overjena
  ali neoverjena
  kopija,
  na podlagi temeljitega in objektivnega pregleda
  upravičeno dvomijo o njeni verodostojnosti in dvoma ni mogoče drugače razrešiti

  javne listine
  , lahko pri pristojnih organih države članice, v kateri so bile te listine izdane

  je bila ta listina izdana
  , vložijo zahtevo za informacije bodisi neposredno prek informacijskega sistema za notranji trg, kot je določeno v členu 8, ali prek osrednjega organa
  svoje
  države članice. [Sprememba 19]

2.   Upravičen dvom
  na podlagi temeljitega in objektivnega pregleda
  iz odstavka 1 se lahko nanaša zlasti na: [Sprememba 20]

| (a) | verodostojnost podpisa; |
| --- | --- |

(a)

verodostojnost podpisa;

| (b) | pristojnost, v okviru katere je deloval podpisnik listine; |
| --- | --- |

(b)

pristojnost, v okviru katere je deloval podpisnik listine;

| (c) | istovetnost pečata ali žiga. |
| --- | --- |

(c)

istovetnost pečata ali žiga.

3.   V zahtevi za informacije se navedejo razlogi za zahtevo v vsakem posameznem primeru. Ti razlogi morajo biti neposredno povezani z okoliščinami zadeve in se ne smejo opirati na splošne ugotovitve.

4.   Zahtevam za informacije mora biti priložena skenirana kopija zadevne javne listine ali njena overjena kopija. Za navedene zahteve in katere koli odgovore na te zahteve se ne sme zaračunavati davka, pristojbine ali takse. [Sprememba 21]

5.   Organi morajo na take zahteve odgovoriti v najkrajšem možnem času in v vsakem primeru najpozneje v enem mesecu.
  Če odgovora ni, se to šteje kot potrditev pristnosti javne listine ali njene overjene kopije. [Sprememba 22]

6.   Če z odgovorom organa na zahtevo za informacije ni potrjena verodostojnost javne listine ali njene overjene kopije, organ, ki je vložil zahtevo, ni zavezan sprejeti listine oziroma njene kopije. [Sprememba 23]

Poglavje III

Upravno sodelovanje

Člen 8

Informacijski sistem za notranji trg

Informacijski sistem za notranji trg, uveden z Uredbo (EU) št. 1024/2012, se uporablja za namene iz člena 7.

Komisija zagotovi, da Informacijski sistem za notranji trg izpolnjuje tehnične in kadrovske zahteve za izmenjavo informacij iz člena 7. [Sprememba 24]

Člen 9

Imenovanje osrednjih organov

1.   Vsaka država članica imenuje vsaj en osrednji organ.

2.   Če je država članica imenovala več osrednjih organov, določi osrednji organ, kateremu se lahko pošiljajo vsi dopisi, da jih ta nato posreduje ustreznemu osrednjemu organu v tej državi članici.

3.   Vsaka država članica v skladu s členom 20 Komisiji pošlje podatke o imenovanju enega ali več osrednjih organov in njihove kontaktne podatke.
  [Sprememba 25]

Člen 10

Funkcije osrednjih organov

1.   Osrednji organi v skladu s členom 7 zagotovijo pomoč v zvezi z zahtevami za informacije in še zlasti:

| (a) | posredujejo in prejemajo takšne zahteve; |
| --- | --- |

(a)

posredujejo in prejemajo takšne zahteve;

| (b) | zagotavljajo vse informacije, ki so potrebne v zvezi s temi zahtevami. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo vse informacije, ki so potrebne v zvezi s temi zahtevami.

2.   Osrednji organi sprejmejo vse druge ukrepe, ki so potrebni za lažjo uporabo te uredbe, in še zlasti:

| (a) | izmenjujejo najboljše prakse glede sprejemanja javnih listin med državami članicami; |
| --- | --- |

(a)

izmenjujejo najboljše prakse glede sprejemanja javnih listin med državami članicami;

| (b) | zagotavljajo in redno posodabljajo najboljše prakse glede preprečevanja goljufij v zvezi z javnimi listinami, overjenimi kopijami in overjenimi prevodi; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo in redno posodabljajo najboljše prakse glede preprečevanja goljufij v zvezi z javnimi listinami, overjenimi kopijami in overjenimi prevodi;

| (c) | zagotavljajo in redno posodabljajo najboljše prakse glede spodbujanja uporabe elektronskih različic javnih listin; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo in redno posodabljajo najboljše prakse glede spodbujanja uporabe elektronskih različic javnih listin;

| (d) | določijo vzorce javnih listin prek repozitorija v informacijskem sistemu za notranji trg. |
| --- | --- |

(d)

določijo vzorce javnih listin prek repozitorija v informacijskem sistemu za notranji trg.

3.   Za namene odstavka 2 se uporablja Evropska pravosodna mreža v civilnih in gospodarskih zadevah, ustanovljena z Odločbo 2001/470/ES.

Poglavje IV

Večjezični standardni obrazci Unije

Člen 11

Večjezični standardni obrazci Unije o rojstvu, smrti, sklenitvi zakonske zveze, registraciji partnerske skupnosti

  pravnih dejstvih
  ter pravnem statusu in zastopanju gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij

  fizičnih ali pravnih oseb

V tej uredbi so določeni večjezični standardni obrazci Unije o rojstvu, smrti, sklenitvi zakonske zveze, registraciji partnerske skupnosti

  pravnih dejstvih
  ter pravnem statusu in zastopanju gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij

  fizičnih ali pravnih oseb
  .

Večjezični standardni obrazci Unije so navedeni v prilogah. [Sprememba 26]

Člen 12

Izdajanje večjezičnih standardnih obrazcev Unije

1.   Organi držav članic omogočijo državljanom in gospodarskim družbam oziroma drugim oblikam podjetij uporabo večjezičnih standardnih obrazcev Unije kot alternativo enakovrednim javnim listinam, ki že obstajajo v tej državi članici.

2.   Večjezični standardni obrazci Unije se na zahtevo izdajo državljanom in gospodarskim družbam oziroma drugim oblikam podjetij, ki imajo pravico prejeti enakovredne javne listine, kot obstajajo v državi članici izdajateljici, in pod enakimi pogoji.
  Pristojbina za izdajo standardnega obrazca Unije ne sme biti višja od pristojbine za izdajo ustrezne običajne javne listine v isti državi članici. [Sprememba 27]

3.   Organi države članice izdajo večjezične standardne obrazce Unije le, če v tej državi članici že obstaja enakovredna javna listina.

  organ, ki je pristojen za potrjevanje pravilnosti zadevnih informacij.
  Večjezični standardni obrazci Unije se izdajo ne glede na poimenovanje enakovrednih javnih listin v tej državi članici. [Sprememba 28]

3a.
     
  Države članice obvestijo Komisijo v zvezi z vsakim večjezičnim standardnim obrazcem Unije o tem, kateri organ je pristojen za izdajo. Komisijo prav tako obvestijo, katerih obrazcev v skladu z odstavkom 3 ni mogoče izdati. Komisijo obveščajo o naknadnih spremembah navedenih podatkov.

Komisija na ustrezen način objavi posredovane informacije. [Sprememba 29]

4.   Na večjezičnih standardnih obrazcih Unije so navedeni datum izdaje ter podpis in žig organa, ki izdaja dovoljenje.

Člen 13

Navodila za uporabo večjezičnih standardnih obrazcev Unije

Komisija pripravi podrobna navodila o uporabi večjezičnih standardnih obrazcev Unije in se z osrednjimi organi v ta namen poveže prek sredstev, navedenih v členu 10.

Člen 14

Elektronske različice večjezičnih standardnih obrazcev Unije

Komisija razvije elektronske različice večjezičnih standardnih obrazcev Unije ali druge oblike obrazcev, ki so primerne za elektronsko izmenjavo.

Člen 15

Uporaba in sprejemanje večjezičnih standardnih obrazcev Unije

1.   Večjezični standardni obrazci Unije imajo enako uradno dokazno vrednost kot enakovredne javne listine, ki jih izdajo organi države članice izdajateljice.

2.   Ne glede na odstavek 1 večjezični standardni obrazci Unije nimajo pravnih učinkov glede priznavanja njihove vsebine, če se predložijo v državi članici, ki ni država članica izdajateljica.
  [Sprememba 30]

3.   Organi držav članic morajo brez legalizacije ali podobnega postopka sprejeti

  sprejmejo
  večjezične standardne obrazce Unije, ki so jim predloženi
  , brez prevoda njihove vsebine
  . [Sprememba 31]

4.   Uporaba večjezičnih standardnih obrazcev Unije ni obvezna in ne sme posegati v uporabo enakovrednih javnih listin, ki jih izdajo organi države članice izdajateljice, ali drugih javnih listin oziroma dokazil.

Poglavje V

Razmerja z drugimi instrumenti

Člen 16

Razmerja z drugimi določbami zakonodaje Unije

1.   Ta uredba ne sme posegati

  posega
  v uporabo zakonodaje Unije, ki
  v zvezi s posameznimi področji
  vsebuje
  posebne
  določbe o legalizaciji, podobnem postopku

  potrditvi Apostille
  ali drugih formalnostih, ampak jo dopolnjuje. [Sprememba 32]

2.   Ta uredba prav tako ne sme posegati v uporabo zakonodaje Unije o elektronskih podpisih in elektronski identifikaciji.

3.   Ta uredba ne sme posegati v uporabo drugih sistemov upravnega sodelovanja, ki so bili vzpostavljeni z zakonodajo Unije in zagotavljajo izmenjavo informacij med državami članicami na specifičnih področjih.

Člen 17

Sprememba Uredbe (EU) št. 1024/2012

Prilogi k Uredbi (EU) št. 1024/2012 se doda naslednja točka 6:

| „6. | Uredba (EU) št..../2014 (*1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (+) o spodbujanju prostega gibanja državljanov in podjetij s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin v Evropski uniji in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012: Člen 7.“ |
| --- | --- |

„6.

Uredba (EU) št..../2014 (*1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (+) o spodbujanju prostega gibanja državljanov in podjetij s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin v Evropski uniji in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012: Člen 7.“

Člen 18

Razmerje z obstoječimi mednarodnimi konvencijami

1.   Ta uredba ne vpliva na uporabo mednarodnih konvencij, katerih pogodbenice so ena ali več držav članic v času sprejetja te uredbe in ki se nanašajo na zadeve, urejene s to uredbo.

2.   Ne glede na odstavek 1 pa ta uredba v razmerjih med državami članicami prevlada nad konvencijami, sklenjenimi med njimi, če se te konvencije nanašajo na zadeve, ki jih ureja ta uredba.

Poglavje VI

Splošne in končne določbe

Člen 19

Varstvo podatkov

Izmenjava in posredovanje informacij in listin s strani držav članic v skladu s to uredbo ima poseben namen vzpostavitve možnosti preverjanja verodostojnosti javnih listin s strani organov prek informacijskega sistema za notranji trg, in sicer le v okviru njihovih pristojnosti za vsak posamezen primer.

Člen 20

Informacije o osrednjih organih in kontaktni podatki

1.   Države članice do... (*2) Komisiji sporočijo imenovanje enega ali več osrednjih organov in njihove kontaktne podatke iz člena 9(3). Države članice obveščajo Komisijo o naknadnih spremembah navedenih podatkov. [Sprememba 33]

2.   Komisija poskrbi, da so vse informacije iz odstavka 1 javne in na voljo prek ustreznih sredstev, zlasti prek Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah.

Člen 21

Pregled

1.   Do... (*3) in nato najmanj vsaka tri leta Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko-socialnemu odboru poročilo o uporabi te uredbe, vključno z oceno vseh praktičnih izkušenj glede sodelovanja med osrednjimi organi. To poročilo vsebuje tudi oceno potreb za

| (a) | razširitev področja uporabe te uredbe na javne

  druge
  listine, ki se nanašajo na kategorije, ki niso določene v točkah od (a) do (1) prvega odstavka člena 3; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(a)

razširitev področja uporabe te uredbe na javne

  druge
  listine, ki se nanašajo na kategorije, ki niso določene v točkah od (a) do (1) prvega odstavka člena 3; [Sprememba 34]

| (b) | uvedbo
  drugih
  večjezičnih standardnih obrazcev Unije v zvezi s starševstvom, posvojitvijo, stalnim prebiališčem, državljanstvom in nacionalnostjo, nepremičninami, pravicami intelektualne lastnine in odsotnostjo kazenske evidence; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(b)

uvedbo
  drugih
  večjezičnih standardnih obrazcev Unije v zvezi s starševstvom, posvojitvijo, stalnim prebiališčem, državljanstvom in nacionalnostjo, nepremičninami, pravicami intelektualne lastnine in odsotnostjo kazenske evidence; [Sprememba 35]

| (c) | v primeru razširitve področja uporabe iz točke (a), uvedbo večjezičnih standardnih obrazcev Unije v zvezi z drugimi kategorijami javnih listin

  odpravo odstopanja iz člena 6(1)
  . [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(c)

v primeru razširitve področja uporabe iz točke (a), uvedbo večjezičnih standardnih obrazcev Unije v zvezi z drugimi kategorijami javnih listin

  odpravo odstopanja iz člena 6(1)
  . [Sprememba 36]

2.   Poročilu se priložijo, če je primerno, predlogi za prilagoditve, zlasti glede razširitve področja uporabe te uredbe na javne listine v zvezi z novimi kategorijami iz odstavka 1(a) ali za uvedbo novih večjezičnih standardnih obrazcev Unije ali spremembe obstoječih, kakor je določeno v odstavku 1(b) in (c).

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... (*4), razen člena 20, ki se uporablja od ... (*5).

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 52.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg in razveljavitvi Odločbe Komisije 2008/49/ES (uredba IMI) (UL L 316, 14.11.2012, str. 1).

3

(4)  Odločba Sveta z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 174, 27.6.2001, str. 25).

4

(5)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 319).

5

(++)  Sklic na Uradni list uredbe iz dokumenta 2013/0119(COD).

++

(+)  Številka in datum sprejetja uredbe iz dokumenta 2013/0119(COD).

+

(*2)  Datum: šest mesecev pred začetkom uporabe te uredbe.

*2

(*3)  Datum: tri leta po datumu začetka uporabe te uredbe.

*3

(*4)  Datum: eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

*4

(*5)  Datum: šest mesecev pred začetkom uporabe te uredbe.

*5

Priloga I

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O ROJSTVU |
| 4 | DATUM IN KRAJ ROJSTVA | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O ROJSTVU

4

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

Me

Le

5

PRIIMEK

6

IME(NA)

7

SPOL

8

OČE

9

MATI

5

PRIIMEK

6

IME(NA)

10

DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE

11

DATUM IZDAJE

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG |_|_| |_|_| |_|_|_|_|

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o rojstvu.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag

| — | Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad

| — | Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År

| — | M:
  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:
  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt

| — | F:
  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:
  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt

| — | Mar:
  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål |
| --- | --- |

—

Mar:
  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål

| — | Reg:
  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Reg:
  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap

| — | Ls:
  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Ls:
  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad

| — | Div:
  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Div:
  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa

| — | A:
  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering |
| --- | --- |

—

A:
  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering

| — | D:
  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall |
| --- | --- |

—

D:
  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall

| — | Dh:
  Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Dh:
  Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall

| — | Dw:
  Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Dw:
  Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁ/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LA NAISSANCE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – GEBURT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РАЖДАНЕ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BREITH/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL NACIMIENTO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO NAROZENÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFØDSELSATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SÜNNI KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗ ΓΕΝΝΗΣΗ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a – RODNI LIST/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLA NASCITA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZIMŠANAS FAKTU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GIMIMO/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÜLETÉS TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR IT-TWELID/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEBOORTE/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NARODZIN/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO NASCIMENTO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NAŞTEREA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NARODENIA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z ROJSTVOM/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYMÄ/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FÖDELSE |
| 4 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 5 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 6 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | PÈRE/VATER/БАЩА/PADRE/OTEC/FAR/ISA/ΠΑΤΕΡΑΣ/ATHAIR/OTAC/PADRE/TĒVS/TĖVAS/APA/MISSIER/VADER/OJCIEC/PAI/TATĂL/OTEC/OČE/ISÄ/FADER |
| 9 | MÈRE/MUTTER/МАЙКА/MADRE/MATKA/MOR/EMA/ΜΗΤΕΡΑ/MÁTHAIR/MAJKA/MADRE/MĀTE/MOTINA/ANYA/OMM/MOEDER/MATKA/MÃE/MAMA/MATKA/MATI/ÄITI/MODER |
| 10 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 11 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁ/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LA NAISSANCE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – GEBURT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РАЖДАНЕ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BREITH/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL NACIMIENTO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO NAROZENÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFØDSELSATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SÜNNI KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗ ΓΕΝΝΗΣΗ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a – RODNI LIST/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLA NASCITA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZIMŠANAS FAKTU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GIMIMO/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÜLETÉS TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR IT-TWELID/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEBOORTE/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NARODZIN/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO NASCIMENTO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NAŞTEREA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NARODENIA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z ROJSTVOM/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYMÄ/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FÖDELSE

4

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

5

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

6

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

PÈRE/VATER/БАЩА/PADRE/OTEC/FAR/ISA/ΠΑΤΕΡΑΣ/ATHAIR/OTAC/PADRE/TĒVS/TĖVAS/APA/MISSIER/VADER/OJCIEC/PAI/TATĂL/OTEC/OČE/ISÄ/FADER

9

MÈRE/MUTTER/МАЙКА/MADRE/MATKA/MOR/EMA/ΜΗΤΕΡΑ/MÁTHAIR/MAJKA/MADRE/MĀTE/MOTINA/ANYA/OMM/MOEDER/MATKA/MÃE/MAMA/MATKA/MATI/ÄITI/MODER

10

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

11

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

Priloga Ia

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O IMENU |
| 4 | PRIIMEK |
| 5 | IME(NA) |
| 6 | DATUM IN KRAJ ROJSTVA | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O IMENU

4

PRIIMEK

5

IME(NA)

6

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

Me

Le

7

SPOL

8

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o stalnem prebivališču.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/


  SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:




  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:

| — | Mo:




  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:

| — | Ye:




  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:

| — | M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:

| — | F:




  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU NOM/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – NAME/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ИМЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL NOMBRE/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE JMÉNA/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE NAVN/NIME PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΟΝΟΜΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HAINM/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – IME/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL NOME/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL VARDO/PAVARDĖS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ VĀRDU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NÉV TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ISEM/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE NAAM/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NAZWISKA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO NOME/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NUMELE/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA MENA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O IMENU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – NIMI/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE NAMN |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU NOM/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – NAME/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ИМЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL NOMBRE/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE JMÉNA/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE NAVN/NIME PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΟΝΟΜΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HAINM/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – IME/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL NOME/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL VARDO/PAVARDĖS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ VĀRDU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NÉV TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ISEM/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE NAAM/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NAZWISKA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO NOME/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NUMELE/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA MENA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O IMENU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – NIMI/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE NAMN

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Sprememba 37]

Priloga Ib

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POREKLU |
| 4 | PRIIMEK |
| 5 | IME(NA) |
| 6 | DATUM IN KRAJ ROJSTVA | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POREKLU

4

PRIIMEK

5

IME(NA)

6

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

Me

Le

7

SPOL

8

STARŠ 1

9

STARŠ 2

4

PRIIMEK

5

IME(NA)

10

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o stalnem prebivališču.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/


  SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:




  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:

| — | Mo:




  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:

| — | Ye:




  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:

| — | M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:

| — | F:




  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA FILIATION/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ABSTAMMUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РОДСТВО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA FILIACIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PŮVODU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE AFSTAMNING/PÕLVNEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟΥΣ ΑΠΟΓΟΝΟΥΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE GINEALACH/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – PODRIJETLO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA FILIAZIONE/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL PAVELDĖJIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ IZCELSMI/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÁRMAZÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIXXENDENZA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE AFSTAMMING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY RODZICÓW/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À FILIAÇÃO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND FILIAŢIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA RODOVÉHO PÔVODU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POREKLU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYPERÄ/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SLÄKTSKAP |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | PARENT 1/ELTERNTEIL 1/РОДИТЕЛ 1/PADRE 1/RODIČ 1/FORÆLDER 1/1. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 1/TUISMITHEOIR 1/RODITELJ 1/GENITORE 1/TĖVAS/MOTINA 1/1. VECĀKS/1. SZÜLŐ/ĠENITUR 1/OUDER 1/PRZYSPOSABIAJĄCY 1/PROGENITOR 1/PĂRINTE 1/RODIČ 1/STARŠ 1/VANHEMPI 1/FÖRÄLDER 1 |
| 9 | PARENT 2/ELTERNTEIL 2/РОДИТЕЛ 2/PADRE 2/RODIČ 2/FORÆLDER 2/2. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 2/TUISMITHEOIR 2/RODITELJ 2/GENITORE 2/TĖVAS/MOTINA 2/2. VECĀKS/2. SZÜLŐ/ĠENITUR 2/OUDER 2/PRZYSPOSABIAJĄCY 2/PROGENITOR 2/PĂRINTE 2/RODIČ 2/STARŠ 2/VANHEMPI 2/FÖRÄLDER 2 |
| 10 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA FILIATION/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ABSTAMMUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РОДСТВО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA FILIACIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PŮVODU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE AFSTAMNING/PÕLVNEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟΥΣ ΑΠΟΓΟΝΟΥΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE GINEALACH/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – PODRIJETLO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA FILIAZIONE/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL PAVELDĖJIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ IZCELSMI/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÁRMAZÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIXXENDENZA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE AFSTAMMING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY RODZICÓW/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À FILIAÇÃO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND FILIAŢIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA RODOVÉHO PÔVODU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POREKLU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYPERÄ/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SLÄKTSKAP

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

PARENT 1/ELTERNTEIL 1/РОДИТЕЛ 1/PADRE 1/RODIČ 1/FORÆLDER 1/1. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 1/TUISMITHEOIR 1/RODITELJ 1/GENITORE 1/TĖVAS/MOTINA 1/1. VECĀKS/1. SZÜLŐ/ĠENITUR 1/OUDER 1/PRZYSPOSABIAJĄCY 1/PROGENITOR 1/PĂRINTE 1/RODIČ 1/STARŠ 1/VANHEMPI 1/FÖRÄLDER 1

9

PARENT 2/ELTERNTEIL 2/РОДИТЕЛ 2/PADRE 2/RODIČ 2/FORÆLDER 2/2. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 2/TUISMITHEOIR 2/RODITELJ 2/GENITORE 2/TĖVAS/MOTINA 2/2. VECĀKS/2. SZÜLŐ/ĠENITUR 2/OUDER 2/PRZYSPOSABIAJĄCY 2/PROGENITOR 2/PĂRINTE 2/RODIČ 2/STARŠ 2/VANHEMPI 2/FÖRÄLDER 2

10

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Sprememba 38]

Priloga Ic

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POSVOJITVI |
| 4 | DATUM IN KRAJ POSVOJITVE | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POSVOJITVI

4

DATUM IN KRAJ POSVOJITVE

Da

Me

Le

5

PRIIMEK

6

IME(NA)

7

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

8

SPOL

9

STARŠ 1

10

STARŠ 2

5

PRIIMEK

6

IME(NA)

11

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o stalnem prebivališču.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/ SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:




  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:

| — | Mo:




  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:

| — | Ye:




  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:

| — | M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:

| — | F:




  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ADOPTION/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ADOPTION/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ОСИНОВЯВАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA ADOPCIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ADOPCE/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ADOPTION/LAPSENDAMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE EL STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΙΟΘΕΣΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HUCHTÚ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POSVOJENJE/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ADOZIONE/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL ĮVAIKINIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ ADOPCIJU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY ÖRÖKBEFOGADÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ADOZZJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ADOPTIE/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY PRZYSPOSOBIENIA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À ADOÇÃO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ADOPŢIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ADOPCIE/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POSVOJITVI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – LAPSEKSI OTTAMINEN/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ADOPTION |
| 4 | DATE ET LIEU DE L'ADOPTION/TAG UND ORT DER ADOPTION/ДАТА И МЯСТО ДА ОСИНОВЯВАНЕ/FECHA Y LUGAR DE LA ADOPCIÓN/DATUM A MÍSTO ADOPCE/DATO OG STED FOR ADOPTIONEN/LAPSENDAMISE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΥΙΟΘΕΣΙΑΣ/DÁTA AGUS ÁIT AN UCHTAITHE/DATUM I MJESTO POSVOJENJA/DATA E LUOGO DELL'ADOZIONE/ĮVAIKINIMO DATA IR VIETA/ADOPCIJAS DATUMS UN VIETA/ÖRÖKBEFOGADÁS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAL-ADOZZJONI/DATUM EN PLAATS VAN ADOPTIE/DATA I MIEJSCE PRZYSPOSOBIENIA/DATA E LOCAL DA ADOÇÃO/DATA ŞI LOCUL ADOPŢIEI/DÁTUM A MIESTO ADOPCIE/DATUM IN KRAJ POSVOJITVE/LAPSEKSI OTTAMISEN AIKA JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR ADOPTION |
| 5 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 6 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 7 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 8 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 9 | PARENT 1/ELTERNTEIL 1/РОДИТЕЛ 1/PADRE 1/RODIČ 1/FORÆLDER 1/1. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 1/TUISMITHEOIR 1/ RODITELJ 1 /GENITORE 1/TĖVAS/MOTINA 1/1. VECĀKS/1. SZÜLŐ/ĠENITUR 1/OUDER 1/PRZYSPOSABIAJĄCY 1/PROGENITOR 1/PĂRINTE 1/RODIČ 1/STARŠ 1/VANHEMPI 1/FÖRÄLDER 1 |
| 10 | PARENT 2/ELTERNTEIL 2/РОДИТЕЛ 2/PADRE 2/RODIČ 2/FORÆLDER 2/2. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 2/TUISMITHEOIR 2/RODITELJ 2/GENITORE 2/TĖVAS/MOTINA 2/2. VECĀKS/2. SZÜLŐ/ĠENITUR 2/OUDER 2/PRZYSPOSABIAJĄCY 2/PROGENITOR 2/PĂRINTE 2/RODIČ 2/STARŠ 2/VANHEMPI 2/FÖRÄLDER 2 |
| 11 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ADOPTION/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ADOPTION/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ОСИНОВЯВАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA ADOPCIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ADOPCE/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ADOPTION/LAPSENDAMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE EL STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΙΟΘΕΣΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HUCHTÚ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POSVOJENJE/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ADOZIONE/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL ĮVAIKINIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ ADOPCIJU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY ÖRÖKBEFOGADÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ADOZZJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ADOPTIE/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY PRZYSPOSOBIENIA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À ADOÇÃO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ADOPŢIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ADOPCIE/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POSVOJITVI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – LAPSEKSI OTTAMINEN/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ADOPTION

4

DATE ET LIEU DE L'ADOPTION/TAG UND ORT DER ADOPTION/ДАТА И МЯСТО ДА ОСИНОВЯВАНЕ/FECHA Y LUGAR DE LA ADOPCIÓN/DATUM A MÍSTO ADOPCE/DATO OG STED FOR ADOPTIONEN/LAPSENDAMISE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΥΙΟΘΕΣΙΑΣ/DÁTA AGUS ÁIT AN UCHTAITHE/DATUM I MJESTO POSVOJENJA/DATA E LUOGO DELL'ADOZIONE/ĮVAIKINIMO DATA IR VIETA/ADOPCIJAS DATUMS UN VIETA/ÖRÖKBEFOGADÁS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAL-ADOZZJONI/DATUM EN PLAATS VAN ADOPTIE/DATA I MIEJSCE PRZYSPOSOBIENIA/DATA E LOCAL DA ADOÇÃO/DATA ŞI LOCUL ADOPŢIEI/DÁTUM A MIESTO ADOPCIE/DATUM IN KRAJ POSVOJITVE/LAPSEKSI OTTAMISEN AIKA JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR ADOPTION

5

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

6

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

7

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

8

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

9

PARENT 1/ELTERNTEIL 1/РОДИТЕЛ 1/PADRE 1/RODIČ 1/FORÆLDER 1/1. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 1/TUISMITHEOIR 1/ RODITELJ 1 /GENITORE 1/TĖVAS/MOTINA 1/1. VECĀKS/1. SZÜLŐ/ĠENITUR 1/OUDER 1/PRZYSPOSABIAJĄCY 1/PROGENITOR 1/PĂRINTE 1/RODIČ 1/STARŠ 1/VANHEMPI 1/FÖRÄLDER 1

10

PARENT 2/ELTERNTEIL 2/РОДИТЕЛ 2/PADRE 2/RODIČ 2/FORÆLDER 2/2. VANEM/ΓΟΝΕΑΣ 2/TUISMITHEOIR 2/RODITELJ 2/GENITORE 2/TĖVAS/MOTINA 2/2. VECĀKS/2. SZÜLŐ/ĠENITUR 2/OUDER 2/PRZYSPOSABIAJĄCY 2/PROGENITOR 2/PĂRINTE 2/RODIČ 2/STARŠ 2/VANHEMPI 2/FÖRÄLDER 2

11

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Sprememba 39]

Priloga II

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SMRTI |
| 4 | DATUM IN KRAJ SMRTI | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SMRTI

4

DATUM IN KRAJ SMRTI

Da

Me

Le

5

PRIIMEK

6

IME(NA)

7

SPOL

8

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

9

PRIIMEK ZADNJEGA ZAKONCA

10

(IME)NA ZADNJEGA ZAKONCA

12

OČE

13

MATI

5

PRIIMEK

6

IME(NA)

11

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o smrti.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag

| — | Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad

| — | Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År

| — | M:
  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:
  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt

| — | F:
  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:
  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁ/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE DÉCÈS/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – TOD/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА СМЪРТ/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA DEFUNCIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO ÚMRTÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDDØDSATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SURMA KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΘΑΝΑΤΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BÁS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a KOJI SE ODNOSI NA SMRT/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL DECESSO/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ MIRŠANAS FAKTU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL MIRTIES/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HALÁLESET TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR MEWT/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE OVERLIJDEN/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZGONU/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ÓBITO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DECESUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ÚMRTIA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SMRTJO/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KUOLEMA/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE DÖDSFALL |
| 4 | DATE ET LIEU DU DÉCÈS/TAG UND ORT DES TODES/ДАТА И МЯСТО НА СМЪРТТА/FECHA Y LUGAR DE DEFUNCIÓN/DATUM A MÍSTO ÚMRTÍ/DØDSDATO OG DØDSSTED/SURMAAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΘΑΝΑΤΟΥ/DÁTA AGUS IONAD AN BHÁIS/DATUM I MJESTO SMRTI/DATA E LUOGO DEL DECESSO/MIRŠANAS DATUMS UN VIETA/MIRTIES DATA IR VIETA/HALÁL BEKÖVETKEZÉSÉNEK IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAL-MEWT/DATUM EN PLAATS VAN OVERLIJDEN/DATA I MIEJSCE ZGONU/DATA E LOCAL DO ÓBITO/DATA ŞI LOCUL DECESULUI/DÁTUM A MIESTO ÚMRTIA/DATUM IN KRAJ SMRTI/KUOLINAIKA JA –PAIKKA/DÖDSDATUM OCH DÖDSORT |
| 5 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 6 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 9 | NOM DU DERNIER CONJOINT/NAME DES LETZTEN EHEPARTNERS/ФАМИЛНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ/APELLIDO(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE/PŘÍJMENÍ POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY/SIDSTE ÆGTEFÆLLES EFTERNAVN/VIIMASE ABIKAASA PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ/SLOINNE AN CHÉILE DHEIREANAIGH/PREZIME POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA/COGNOME DELL'ULTIMO CONIUGE/PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) UZVĀRDS/PASKUTINIO SUTUOKTINIO PAVARDĖ/UTOLSÓ HÁZASTÁRS CSALÁDI NEVE/KUNJOM L-AĦĦAR KONJUGI/NAAM VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE/NAZWISKO OSTATNIEGO MAŁŻONKA/APELIDO DO ÚLTIMO CÔNJUGE/NUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII/PRIEZVISKO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY/PRIIMEK ZADNJEGA ZAKONCA/VIIMEISIMMÄN PUOLISON SUKUNIMI/SISTA MAKENS/MAKANS EFTERNAMN |
| 10 | PRÉNOM(S) DU DERNIER CONJOINT/VORNAME(N) DES LETZTEN EHEPARTNERS/СОБСТВЕНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ/NOMBRE(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE/JMÉNO (JMÉNA) POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY/SIDSTE ÆGTEFÆLLES FORNAVN/-E/VIIMASE ABIKAASA EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ/CÉADAINM(NEACHA) AN CHÉILE DHEIREANAIGH/IME(NA) POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA/NOME/I DELL'ULTIMO CONIUGE/PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) VĀRDS(-I)/PASKUTINIO SUTUOKTINIO VARDAS (-AI)/UTOLSÓ HÁZASTÁRS UTÓNEVE(I)/ISEM (ISMIJIET) L-AĦĦAR KONJUĠI/VOORNAMEN VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE/IMIĘ (IMIONA) OSTATNIEGO MAŁŻONKA/NOME PRÓPRIO DO ÚLTIMO CÕNJUGE/PRENUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII/MENO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY/(IME)NA ZADNJEGA ZAKONCA/VIIMEISIMMÄN PUOLISON ETUNIMET/SISTA MAKENS/MAKANS FÖRNAMN |
| 11 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |
| 12 | PÈRE/VATER/БАЩА/PADRE/OTEC/FAR/ISA/ΠΑΤΕΡΑΣ/ATHAIR/OTAC/PADRE/TĒVS/TĖVAS/APA/MISSIER/VADER/OJCIEC/PAI/TATĂL/OTEC/OČE/ISÄ/FADER |
| 13 | MÈRE/MUTTER/МАЙКА/MADRE/MATKA/MOR/EMA/ΜΗΤΕΡΑ/MÁTHAIR/MAJKA/MADRE/MĀTE/MOTINA/ANYA/OMM/MOEDER/MATKA/MÃE/MAMA/MATKA/MATI/ÄITI/MODER |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁ/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE DÉCÈS/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – TOD/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА СМЪРТ/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA DEFUNCIÓN/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO ÚMRTÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDDØDSATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SURMA KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΘΑΝΑΤΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BÁS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a KOJI SE ODNOSI NA SMRT/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL DECESSO/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ MIRŠANAS FAKTU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL MIRTIES/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HALÁLESET TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR MEWT/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE OVERLIJDEN/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZGONU/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ÓBITO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DECESUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ÚMRTIA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SMRTJO/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KUOLEMA/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE DÖDSFALL

4

DATE ET LIEU DU DÉCÈS/TAG UND ORT DES TODES/ДАТА И МЯСТО НА СМЪРТТА/FECHA Y LUGAR DE DEFUNCIÓN/DATUM A MÍSTO ÚMRTÍ/DØDSDATO OG DØDSSTED/SURMAAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΘΑΝΑΤΟΥ/DÁTA AGUS IONAD AN BHÁIS/DATUM I MJESTO SMRTI/DATA E LUOGO DEL DECESSO/MIRŠANAS DATUMS UN VIETA/MIRTIES DATA IR VIETA/HALÁL BEKÖVETKEZÉSÉNEK IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAL-MEWT/DATUM EN PLAATS VAN OVERLIJDEN/DATA I MIEJSCE ZGONU/DATA E LOCAL DO ÓBITO/DATA ŞI LOCUL DECESULUI/DÁTUM A MIESTO ÚMRTIA/DATUM IN KRAJ SMRTI/KUOLINAIKA JA –PAIKKA/DÖDSDATUM OCH DÖDSORT

5

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

6

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

9

NOM DU DERNIER CONJOINT/NAME DES LETZTEN EHEPARTNERS/ФАМИЛНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ/APELLIDO(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE/PŘÍJMENÍ POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY/SIDSTE ÆGTEFÆLLES EFTERNAVN/VIIMASE ABIKAASA PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ/SLOINNE AN CHÉILE DHEIREANAIGH/PREZIME POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA/COGNOME DELL'ULTIMO CONIUGE/PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) UZVĀRDS/PASKUTINIO SUTUOKTINIO PAVARDĖ/UTOLSÓ HÁZASTÁRS CSALÁDI NEVE/KUNJOM L-AĦĦAR KONJUGI/NAAM VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE/NAZWISKO OSTATNIEGO MAŁŻONKA/APELIDO DO ÚLTIMO CÔNJUGE/NUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII/PRIEZVISKO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY/PRIIMEK ZADNJEGA ZAKONCA/VIIMEISIMMÄN PUOLISON SUKUNIMI/SISTA MAKENS/MAKANS EFTERNAMN

10

PRÉNOM(S) DU DERNIER CONJOINT/VORNAME(N) DES LETZTEN EHEPARTNERS/СОБСТВЕНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ/NOMBRE(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE/JMÉNO (JMÉNA) POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY/SIDSTE ÆGTEFÆLLES FORNAVN/-E/VIIMASE ABIKAASA EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ/CÉADAINM(NEACHA) AN CHÉILE DHEIREANAIGH/IME(NA) POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA/NOME/I DELL'ULTIMO CONIUGE/PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) VĀRDS(-I)/PASKUTINIO SUTUOKTINIO VARDAS (-AI)/UTOLSÓ HÁZASTÁRS UTÓNEVE(I)/ISEM (ISMIJIET) L-AĦĦAR KONJUĠI/VOORNAMEN VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE/IMIĘ (IMIONA) OSTATNIEGO MAŁŻONKA/NOME PRÓPRIO DO ÚLTIMO CÕNJUGE/PRENUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII/MENO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY/(IME)NA ZADNJEGA ZAKONCA/VIIMEISIMMÄN PUOLISON ETUNIMET/SISTA MAKENS/MAKANS FÖRNAMN

11

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

12

PÈRE/VATER/БАЩА/PADRE/OTEC/FAR/ISA/ΠΑΤΕΡΑΣ/ATHAIR/OTAC/PADRE/TĒVS/TĖVAS/APA/MISSIER/VADER/OJCIEC/PAI/TATĂL/OTEC/OČE/ISÄ/FADER

13

MÈRE/MUTTER/МАЙКА/MADRE/MATKA/MOR/EMA/ΜΗΤΕΡΑ/MÁTHAIR/MAJKA/MADRE/MĀTE/MOTINA/ANYA/OMM/MOEDER/MATKA/MÃE/MAMA/MATKA/MATI/ÄITI/MODER

Priloga IIa

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SAMSKEM STANU |
| 4 | PRIIMEK |
| 5 | IME(NA) |
| 6 | SPOL |
| 7 | DATUM IN KRAJ ROJSTVA | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SAMSKEM STANU

4

PRIIMEK

5

IME(NA)

6

SPOL

7

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

Me

Le

8

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o samskem stanu.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/ SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:




  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:

| — | Mo:




  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:

| — | Ye:




  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:

| — | M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann
  /
  Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann
  /
  Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt

| — | F:




  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONFIRMANT LE STATUT NON MARIÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR BESTÄTIGUNG DER LEDIGKEITSBESCHEINIGUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СКЛЮЧЕН БРАК/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UNIÓN EUROPEA QUE ACREDITA EL ESTADO DE SOLTERÍA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EVROPSKÉ UNIE PRO RODINNÝ STAV „SVOBODNÝ/Á“/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR TIL BEKRÆFTELSE AF STATUS SOM UGIFT//ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM VALLALISE STAATUSE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ ΓΙΑ ΤΗ ΒΕΒΑΙΩΣΗ ΑΓΑΜΙΑΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH DE CHUID AN AONTAIS EORPAIGH LENA NDAINGNÍTEAR STÁDAS NEAMHPHÓSTA/ VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE KOJIM SE POTVRĐUJE SLOBODNO BRAČNO STANJE /MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE PER LA CONFERMA DELLO STATUS DI NON CONIUGATO/A/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA (APLIECINA NEPRECĒTAS PERSONAS ĢIMENES STĀVOKLI)/EUROPOS SĄJUNGOS DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA, KURIA PATVIRTINAMAS NESUSITUOKUSIO ASMENS SATUSAS/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NŐTLEN/HAJADON CSALÁDI ÁLLAPOT TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWI TAL-UNJONI EWROPEA LI TIKKONFERMA STATUS MHUX MIŻŻEWWEĠ/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER TER STAVING VAN ONGEHUWDE STAAT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UNII EUROPEJSKIEJ POTWIERDZAJĄCY STAN WOLNY/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UNIÃO EUROPEIA RELATIVO AO ESTADO DE SOLTEIRO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STAREA CIVILĂ A UNEI PERSOANE NECĂSĂTORITE/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NEUZAVRETIA MANŽELSTVA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SAMSKEM STANU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE, JOLLA VAHVISTETAAN SIVIILISÄÄDYKSI NAIMATON/FLERSPRÅKIGT EU STANDARDFORMULÄR FÖR INTYGANDE AV ATT EN PERSON ÄR OGIFT |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 7 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 8 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONFIRMANT LE STATUT NON MARIÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR BESTÄTIGUNG DER LEDIGKEITSBESCHEINIGUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СКЛЮЧЕН БРАК/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UNIÓN EUROPEA QUE ACREDITA EL ESTADO DE SOLTERÍA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EVROPSKÉ UNIE PRO RODINNÝ STAV „SVOBODNÝ/Á“/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR TIL BEKRÆFTELSE AF STATUS SOM UGIFT//ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM VALLALISE STAATUSE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ ΓΙΑ ΤΗ ΒΕΒΑΙΩΣΗ ΑΓΑΜΙΑΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH DE CHUID AN AONTAIS EORPAIGH LENA NDAINGNÍTEAR STÁDAS NEAMHPHÓSTA/ VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE KOJIM SE POTVRĐUJE SLOBODNO BRAČNO STANJE /MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE PER LA CONFERMA DELLO STATUS DI NON CONIUGATO/A/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA (APLIECINA NEPRECĒTAS PERSONAS ĢIMENES STĀVOKLI)/EUROPOS SĄJUNGOS DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA, KURIA PATVIRTINAMAS NESUSITUOKUSIO ASMENS SATUSAS/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NŐTLEN/HAJADON CSALÁDI ÁLLAPOT TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWI TAL-UNJONI EWROPEA LI TIKKONFERMA STATUS MHUX MIŻŻEWWEĠ/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER TER STAVING VAN ONGEHUWDE STAAT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UNII EUROPEJSKIEJ POTWIERDZAJĄCY STAN WOLNY/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UNIÃO EUROPEIA RELATIVO AO ESTADO DE SOLTEIRO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STAREA CIVILĂ A UNEI PERSOANE NECĂSĂTORITE/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NEUZAVRETIA MANŽELSTVA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SAMSKEM STANU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE, JOLLA VAHVISTETAAN SIVIILISÄÄDYKSI NAIMATON/FLERSPRÅKIGT EU STANDARDFORMULÄR FÖR INTYGANDE AV ATT EN PERSON ÄR OGIFT

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

7

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

8

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Sprememba 40]

Priloga III

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SKLENITVI ZAKONSKE ZVEZE |
| 4 | DATUM IN KRAJ SKLENITVE ZAKONSKE ZVEZE | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SKLENITVI ZAKONSKE ZVEZE

4

DATUM IN KRAJ SKLENITVE ZAKONSKE ZVEZE

Da

Me

Le

5

ZAKONEC A

6

ZAKONEC B

7

PRIIMEK PRED SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE

8

IME(NA)

9

SPOL

10

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

11

PRIIMEK PRED SKLENITVI ZAKONSKE ZVEZE

12

OBIČAJNO PREBIVALIŠČE

13

DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE

14

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o sklenitvi zakonske zveze.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag

| — | Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad

| — | Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År

| — | Mar:
  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål |
| --- | --- |

—

Mar:
  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål

| — | Reg:
  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Reg:
  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap

| — | Ls:
  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Ls:
  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad

| — | Div:
  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Div:
  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa

| — | A:
  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering |
| --- | --- |

—

A:
  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering

| — | D:
  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall |
| --- | --- |

—

D:
  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall

| — | Dh:
  Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Dh:
  Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall

| — | Dw:
  Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Dw:
  Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE MARIAGE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EHESCHLIEßUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА БРАК/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL MATRIMONIO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO MANŽELSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDVIELSESATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ABIELU KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÓSADH/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL MATRIMONIO/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SANTUOKOS/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HÁZASSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR ŻWIEĠ/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE HUWELIJK/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA BRAK/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO CASAMENTO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CĂSĂTORIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA UZAVRETIA MANŽELSTVA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOLIITTO/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE GIFTERMÅL |
| 4 | DATE ET LIEU DU MARIAGE/TAG UND ORT DES EINTRAGS/ДАТА И МЯСТО НА СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА/FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO/DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ/VIELSESDATO- OG STED/ABIELLUMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΟΥ ΓΑΜΟΥ/DÁTA AGUS IONAD AN PHÓSTA/DAN I MJESTO SKLAPANJA BRAKA/DATA E LUOGO DI MATRIMONIO/LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS DATUMS UN VIETA/SANTUOKOS DATA IR VIETA/HÁZASSÁGKÖTÉS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAŻ-ŻWIEĠ/DATUM EN PLAATS VAN HUWELIJK/DATA I MIEJSCE ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/DATA E LOCAL DO CASAMENTO/DATA ŞI LOCUL CĂSĂTORIEI/DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA MANŽELSTVA/DATUM IN KRAJ SKLENITVE ZAKONSKE ZVEZE/AVIOLIITON SOLMIMISAIKA JA –PAIKKA/GIFTERMÅLSDATUM OCH GIFTERMÅLSORT |
| 5 | ÉPOUX A/EHEPARTNER A/СЪПРУГ A/CÓNYUGE A/MANŽEL/KA A/ÆGTEFÆLLE A/ABIKAASA A/ΣΥΖΥΓΟΣ Α/CÉILE A/BRAČNI DRUG A/CONIUGE A/LAULĀTAIS A/SUTUOKTINIS A/„A“ HÁZASTÁRS/KONJUĠI A/ECHTGENOOT/-GENOTE A/MAŁŻONEK A/COÕNJUGE A/SOŢUL/SOŢIA A/MANŽEL A/ZAKONEC A/PUOLISO A/MAKE A |
| 6 | ÉPOUX B/EHEPARTNER B//СЪПРУГ В/CÓNYUGE B/MANŽEL/KA B/ÆGTEFÆLLE B/ABIKAASA B/ΣΥΖΥΓΟΣ Β/CÉILE B/BRAČNI DRUG B/CONIUGE B/LAULĀTAIS B/SUTUOKTINIS B/„B“ HÁZASTÁRS/KONJUĠI B/ECHTGENOOT/-GENOTE B/MAŁŻONEK B/CÕNJUGE B/SOŢUL/SOŢIA B/MANŽEL B/ZAKONEC B/PUOLISO B/MAKE B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR AU MARIAGE/NAME VOR DER EHESCHLIEßUNG/ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ БРАКА/APELLIDO(S) ANTES DEL MATRIMONIO/PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM MANŽELSTVÍ/EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF ÆGTESKAB/PEREKONNANIMI ENNE ABIELLUMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΟ ΤΟ ΓΑΜΟ/SLOINNE ROIMH PHÓSADH/DJEVOJAČKO PREZIME/COGNOME PRIMA DEL MATRIMONIO/UZVĀRDS PIRMS LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS/PAVARDĖ IKI SANTUOKOS SUDARYMO/HÁZASSÁGKÖTÉS ELŐTTI CSALÁDI NÉV/KUNJOM QABEL IŻ-ŻWIEĠ/NAAM VÓÓR HET HUWELIJK/NAZWISKO PRZED ZAWARCIEM ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/APELIDO ANTERIOR AO CASAMENTO/NUMELE DINAINTEA CĂSĂTORIEI/PRIEZVISKO ZA SLOBODNA/PRIIMEK PRED SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE/SUKUNIMI ENNEN AVIOLIITTOA/EFTERNAMN FÖRE GIFTERMÅLET |
| 8 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOMÉPRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 9 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG –STED/KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ/DATA U POST TAT-TWELID/GEBOORTEDATUM EN –PLAATS/DATA I MIEJSCE URODZIN/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR AU MARIAGE/NAME NACH DER EHESCHLIEßUNG/ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА/APELLIDO(S) TRAS EL MATRIMONIO/PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ/EFTERNAVN EFTER INDGÅELSE AF ÆGTESKAB/PEREKONNANIMI PÄRAST ABIELLUMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ/SLOINNE TAR ÉIS AN PHÓSTA/PREZIME NAKON SKLAPANJA BRAKA/COGNOME DOPO IL MATRIMONIO/UZVĀRDS PĒC LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS/PAVARDĖ PO SANTUOKOS SUDARYMO/HÁZASSÁGKÖTÉS UTÁNI NÉV/KUNJOM WARA Ż-ŻWIEĠ/NAAM NA HET HUWELIJK/NAZWISKO PO ZAWARCIU ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/APELIDO POSTERIOR AO CASAMENTO/NUMELE DUPĂ CĂSĂTORIE/PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ MANŽELSTVA/PRIIMEK PO SKLENITVI ZAKONSKE ZVEZE/SUKUNIMI AVIOLIITON SOLMIMISEN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER GIFTERMÅLET |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE MARIAGE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EHESCHLIEßUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА БРАК/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL MATRIMONIO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO MANŽELSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDVIELSESATTEST/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ABIELU KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÓSADH/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL MATRIMONIO/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SANTUOKOS/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HÁZASSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR ŻWIEĠ/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE HUWELIJK/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA BRAK/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO CASAMENTO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CĂSĂTORIA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA UZAVRETIA MANŽELSTVA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOLIITTO/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE GIFTERMÅL

4

DATE ET LIEU DU MARIAGE/TAG UND ORT DES EINTRAGS/ДАТА И МЯСТО НА СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА/FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO/DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ/VIELSESDATO- OG STED/ABIELLUMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΟΥ ΓΑΜΟΥ/DÁTA AGUS IONAD AN PHÓSTA/DAN I MJESTO SKLAPANJA BRAKA/DATA E LUOGO DI MATRIMONIO/LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS DATUMS UN VIETA/SANTUOKOS DATA IR VIETA/HÁZASSÁGKÖTÉS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAŻ-ŻWIEĠ/DATUM EN PLAATS VAN HUWELIJK/DATA I MIEJSCE ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/DATA E LOCAL DO CASAMENTO/DATA ŞI LOCUL CĂSĂTORIEI/DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA MANŽELSTVA/DATUM IN KRAJ SKLENITVE ZAKONSKE ZVEZE/AVIOLIITON SOLMIMISAIKA JA –PAIKKA/GIFTERMÅLSDATUM OCH GIFTERMÅLSORT

5

ÉPOUX A/EHEPARTNER A/СЪПРУГ A/CÓNYUGE A/MANŽEL/KA A/ÆGTEFÆLLE A/ABIKAASA A/ΣΥΖΥΓΟΣ Α/CÉILE A/BRAČNI DRUG A/CONIUGE A/LAULĀTAIS A/SUTUOKTINIS A/„A“ HÁZASTÁRS/KONJUĠI A/ECHTGENOOT/-GENOTE A/MAŁŻONEK A/COÕNJUGE A/SOŢUL/SOŢIA A/MANŽEL A/ZAKONEC A/PUOLISO A/MAKE A

6

ÉPOUX B/EHEPARTNER B//СЪПРУГ В/CÓNYUGE B/MANŽEL/KA B/ÆGTEFÆLLE B/ABIKAASA B/ΣΥΖΥΓΟΣ Β/CÉILE B/BRAČNI DRUG B/CONIUGE B/LAULĀTAIS B/SUTUOKTINIS B/„B“ HÁZASTÁRS/KONJUĠI B/ECHTGENOOT/-GENOTE B/MAŁŻONEK B/CÕNJUGE B/SOŢUL/SOŢIA B/MANŽEL B/ZAKONEC B/PUOLISO B/MAKE B

7

NOM ANTÉRIEUR AU MARIAGE/NAME VOR DER EHESCHLIEßUNG/ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ БРАКА/APELLIDO(S) ANTES DEL MATRIMONIO/PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM MANŽELSTVÍ/EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF ÆGTESKAB/PEREKONNANIMI ENNE ABIELLUMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΟ ΤΟ ΓΑΜΟ/SLOINNE ROIMH PHÓSADH/DJEVOJAČKO PREZIME/COGNOME PRIMA DEL MATRIMONIO/UZVĀRDS PIRMS LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS/PAVARDĖ IKI SANTUOKOS SUDARYMO/HÁZASSÁGKÖTÉS ELŐTTI CSALÁDI NÉV/KUNJOM QABEL IŻ-ŻWIEĠ/NAAM VÓÓR HET HUWELIJK/NAZWISKO PRZED ZAWARCIEM ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/APELIDO ANTERIOR AO CASAMENTO/NUMELE DINAINTEA CĂSĂTORIEI/PRIEZVISKO ZA SLOBODNA/PRIIMEK PRED SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE/SUKUNIMI ENNEN AVIOLIITTOA/EFTERNAMN FÖRE GIFTERMÅLET

8

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOMÉPRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

9

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG –STED/KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ/DATA U POST TAT-TWELID/GEBOORTEDATUM EN –PLAATS/DATA I MIEJSCE URODZIN/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR AU MARIAGE/NAME NACH DER EHESCHLIEßUNG/ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА/APELLIDO(S) TRAS EL MATRIMONIO/PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ/EFTERNAVN EFTER INDGÅELSE AF ÆGTESKAB/PEREKONNANIMI PÄRAST ABIELLUMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ/SLOINNE TAR ÉIS AN PHÓSTA/PREZIME NAKON SKLAPANJA BRAKA/COGNOME DOPO IL MATRIMONIO/UZVĀRDS PĒC LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS/PAVARDĖ PO SANTUOKOS SUDARYMO/HÁZASSÁGKÖTÉS UTÁNI NÉV/KUNJOM WARA Ż-ŻWIEĠ/NAAM NA HET HUWELIJK/NAZWISKO PO ZAWARCIU ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO/APELIDO POSTERIOR AO CASAMENTO/NUMELE DUPĂ CĂSĂTORIE/PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ MANŽELSTVA/PRIIMEK PO SKLENITVI ZAKONSKE ZVEZE/SUKUNIMI AVIOLIITON SOLMIMISEN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER GIFTERMÅLET

12

RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

Priloga IIIa

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O RAZVEZI ZAKONSKE ZVEZE |
| 4 | DATUM IN KRAJ RAZVEZE | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O RAZVEZI ZAKONSKE ZVEZE

4

DATUM IN KRAJ RAZVEZE

Da

Me

Le

5

ZAKONEC A

6

ZAKONEC B

7

PRIIMEK PRED RAZVEZO

8

IME(NA)

9

SPOL

10

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

11

PRIIMEK PRED RAZVEZO

12

OBIČAJNO PREBIVALIŠČE

13

DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE

14

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o stalnem prebivališču.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:




  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:

| — | Mo:




  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:

| — | Ye:




  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:

| — | M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:

| — | F:




  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:

| — | Mar:




  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål |
| --- | --- |

—

Mar:

| — | Reg:




  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Reg:

| — | Ls:




  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh


  Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Ls:

| — | Div:




  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/


  Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Div:

| — | A:




  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering |
| --- | --- |

—

A:

| — | D:




  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall |
| --- | --- |

—

D:

| — | Dh:




  Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Dh:

| — | Dw:




  Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Dw:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIVORCE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – SCHEIDUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РАЗВОД/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL DIVORCIO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ROZVODU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE SKILSMISSE/LAHUTUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE COLSCARADH/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVOD/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL DIVORZIO/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SKYRYBŲ/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBAS ŠĶIRŠANU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY VÁLÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIVORZJU/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ECHTSCHEIDING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWODU/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO DIVÓRCIO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DIVORŢUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ROZVODU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O RAZVEZI ZAKONSKE ZVEZE/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOERO/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SKILSMÄSSA |
| 4 | DATE ET LIEU DU DIVORCE/TAG UND ORT DER SCHEIDUNG/ДАТА И МЯСТО НА РАЗВОДА/FECHA Y LUGAR DEL DIVORCIO/DATUM A MÍSTO ROZVODU/DATO OG STED FOR SKILSMISSEN/LAHUTUSE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΖΥΓΙΟΥ/DÁTA AGUS ÁIT AN CHOLSCARTHA/DATUM I MJESTO RAZVODA/DATA E LUOGO DEL DIVORZIO/SKYRYBŲ DATA IR VIETA/LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS DATUMS UN VIETA/VÁLÁS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAD-DIVORZJU/DATUM EN PLAATS VAN DE ECHTSCHEIDING/DATA I MIEJSCE ROZWODU/DATA E LOCAL DO DIVÓRCIO/DATA ŞI LOCUL DIVORŢULUI/DÁTUM A MIESTO ROZVODU/DATUM IN KRAJ RAZVEZE/AVIOERON VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR SKILSMÄSSA |
| 5 | CONJOINT A/EHEPARTNER A/СЪПРУГ A/CÓNYUGE A/MANŽEL/ÆGTEFÆLLE A/ABIKAASA A/ΣΥΖΥΓΟΣ Α/CÉILE A/ BRAČNI PARTNER A /CONIUGE A/LAULĀTAIS A/SUTUOKTINIS A/„A“ HÁZASTÁRS/KONJUĠI A/ECHTGENOOT/-GENOTE A/MAŁŻONEK A/COÕNJUGE A/SOŢUL/SOŢIA A/MANŽEL A/ZAKONEC A/PUOLISO A/MAKE A |
| 6 | CONJOINT B/EHEPARTNER B/СЪПРУГ В/CÓNYUGE B/MANŽELKA/ÆGTEFÆLLE B/ABIKAASA B/ΣΥΖΥΓΟΣ Β/CÉILE B/BRAČNI PARTNER B/CONIUGE B/LAULĀTAIS B/SUTUOKTINIS B/„B“ HÁZASTÁRS/KONJUĠI B/ECHTGENOOT/-GENOTE B/MAŁŻONEK B/CÕNJUGE B/SOŢUL/SOŢIA B/MANŽEL B/ZAKONEC B/PUOLISO B/MAKE B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR AU DIVORCE/NAME VOR DER SCHEIDUNG/ИМЕ ПРЕДИ РАЗВОДА/NOMBRE ANTES DEL DIVORCIO/JMÉNO PŘED ROZVODEM/NAVN FØR SKILSMISSEN/LAHUTUSE-EELNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/SLOINNE ROIMH AN GCOLSCARADH/ PREZIME PRIJE RAZVODA /NOME ANTERIORMENTE AL DIVORZIO/PAVARDĖ PRIEŠ SKYRYBAS/VĀRDS PIRMS LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS/VÁLÁS ELŐTTI NÉV/ISEM QABEL ID-DIVORZJU/NAAM VOOR DE ECHTSCHEIDING/NAZWISKO PRZED ROZWODEM/APELIDO ANTERIOR AO DIVÓRCIO/NUMELE ÎNAINTE DE DIVORŢ/MENO PRED ROZVODOM/IME PRED RAZVEZO/SUKUNIMI ENNEN AVIOEROA/EFTERNAMN FÖRE SKILSMÄSSA |
| 8 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 9 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SPOL/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR AU DIVORCE/NAME NACH DER SCHEIDUNG/ИМЕ СЛЕД РАЗВОДА/NOMBRE DESPUÉS DEL DIVORCIO/JMÉNO PO ROZVODU/NAVN EFTER SKILSMISSEN/LAHUTUSEJÄRGNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/SLOINNE I NDIAIDH AN CHOLSCARTHA/PREZIME NAKON RAZVODA/NOME SUCCESSIVAMENTE AL DIVORZIO/PAVARDĖ PO SKYRYBŲ/VĀRDS PĒC LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS/VÁLÁS UTÁNI NÉV/ISEM WARA D-DIVORZJU/NAAM NA DE ECHTSCHEIDING/NAZWISKO PO ROZWODZIE/APELIDO POSTERIOR AO DIVÓRCIO/NUMELE DUPĂ DIVORŢ/MENO PO ROZVODE/IME PO RAZVEZI/SUKUNIMI AVIOERON JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER SKILSMÄSSA |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIVORCE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – SCHEIDUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РАЗВОД/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL DIVORCIO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ROZVODU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE SKILSMISSE/LAHUTUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE COLSCARADH/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVOD/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL DIVORZIO/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SKYRYBŲ/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBAS ŠĶIRŠANU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY VÁLÁS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIVORZJU/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ECHTSCHEIDING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWODU/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO DIVÓRCIO/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DIVORŢUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ROZVODU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O RAZVEZI ZAKONSKE ZVEZE/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOERO/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SKILSMÄSSA

4

DATE ET LIEU DU DIVORCE/TAG UND ORT DER SCHEIDUNG/ДАТА И МЯСТО НА РАЗВОДА/FECHA Y LUGAR DEL DIVORCIO/DATUM A MÍSTO ROZVODU/DATO OG STED FOR SKILSMISSEN/LAHUTUSE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΖΥΓΙΟΥ/DÁTA AGUS ÁIT AN CHOLSCARTHA/DATUM I MJESTO RAZVODA/DATA E LUOGO DEL DIVORZIO/SKYRYBŲ DATA IR VIETA/LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS DATUMS UN VIETA/VÁLÁS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAD-DIVORZJU/DATUM EN PLAATS VAN DE ECHTSCHEIDING/DATA I MIEJSCE ROZWODU/DATA E LOCAL DO DIVÓRCIO/DATA ŞI LOCUL DIVORŢULUI/DÁTUM A MIESTO ROZVODU/DATUM IN KRAJ RAZVEZE/AVIOERON VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR SKILSMÄSSA

5

CONJOINT A/EHEPARTNER A/СЪПРУГ A/CÓNYUGE A/MANŽEL/ÆGTEFÆLLE A/ABIKAASA A/ΣΥΖΥΓΟΣ Α/CÉILE A/ BRAČNI PARTNER A /CONIUGE A/LAULĀTAIS A/SUTUOKTINIS A/„A“ HÁZASTÁRS/KONJUĠI A/ECHTGENOOT/-GENOTE A/MAŁŻONEK A/COÕNJUGE A/SOŢUL/SOŢIA A/MANŽEL A/ZAKONEC A/PUOLISO A/MAKE A

6

CONJOINT B/EHEPARTNER B/СЪПРУГ В/CÓNYUGE B/MANŽELKA/ÆGTEFÆLLE B/ABIKAASA B/ΣΥΖΥΓΟΣ Β/CÉILE B/BRAČNI PARTNER B/CONIUGE B/LAULĀTAIS B/SUTUOKTINIS B/„B“ HÁZASTÁRS/KONJUĠI B/ECHTGENOOT/-GENOTE B/MAŁŻONEK B/CÕNJUGE B/SOŢUL/SOŢIA B/MANŽEL B/ZAKONEC B/PUOLISO B/MAKE B

7

NOM ANTÉRIEUR AU DIVORCE/NAME VOR DER SCHEIDUNG/ИМЕ ПРЕДИ РАЗВОДА/NOMBRE ANTES DEL DIVORCIO/JMÉNO PŘED ROZVODEM/NAVN FØR SKILSMISSEN/LAHUTUSE-EELNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/SLOINNE ROIMH AN GCOLSCARADH/ PREZIME PRIJE RAZVODA /NOME ANTERIORMENTE AL DIVORZIO/PAVARDĖ PRIEŠ SKYRYBAS/VĀRDS PIRMS LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS/VÁLÁS ELŐTTI NÉV/ISEM QABEL ID-DIVORZJU/NAAM VOOR DE ECHTSCHEIDING/NAZWISKO PRZED ROZWODEM/APELIDO ANTERIOR AO DIVÓRCIO/NUMELE ÎNAINTE DE DIVORŢ/MENO PRED ROZVODOM/IME PRED RAZVEZO/SUKUNIMI ENNEN AVIOEROA/EFTERNAMN FÖRE SKILSMÄSSA

8

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

9

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SPOL/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR AU DIVORCE/NAME NACH DER SCHEIDUNG/ИМЕ СЛЕД РАЗВОДА/NOMBRE DESPUÉS DEL DIVORCIO/JMÉNO PO ROZVODU/NAVN EFTER SKILSMISSEN/LAHUTUSEJÄRGNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ/SLOINNE I NDIAIDH AN CHOLSCARTHA/PREZIME NAKON RAZVODA/NOME SUCCESSIVAMENTE AL DIVORZIO/PAVARDĖ PO SKYRYBŲ/VĀRDS PĒC LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS/VÁLÁS UTÁNI NÉV/ISEM WARA D-DIVORZJU/NAAM NA DE ECHTSCHEIDING/NAZWISKO PO ROZWODZIE/APELIDO POSTERIOR AO DIVÓRCIO/NUMELE DUPĂ DIVORŢ/MENO PO ROZVODE/IME PO RAZVEZI/SUKUNIMI AVIOERON JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER SKILSMÄSSA

12

RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Sprememba 43]

Priloga IV

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O REGISTRACIJI PARTNERSKE SKUPNOSTI |
| 4 | DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O REGISTRACIJI PARTNERSKE SKUPNOSTI

4

DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE

Da

Me

Le

5

PARTNER A

6

PARTNER B

7

PRIIMEK PRED REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI

8

IME(NA)

9

SPOL

10

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

11

PRIIMEK PO REGISTRACIJI PARTNERSKE SKUPNOSTI

12

OBIČAJNO PREBIVALIŠČE

13

DRUGE POSEBNOSTI REGISTRACIJE

14

DATUM IZDAJE

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o registraciji partnerske skupnosti.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag

| — | Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad

| — | Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År

| — | Mar:
  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål |
| --- | --- |

—

Mar:
  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål

| — | Reg:
  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Reg:
  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap

| — | Ls:
  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Ls:
  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh Dlíthiúil/Zakonska rastava/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad

| — | Div:
  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Div:
  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa

| — | A:
  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering |
| --- | --- |

—

A:
  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering

| — | D:
  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall |
| --- | --- |

—

D:
  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall

| — | Dh:
  Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Dh:
  Death of the husband/Décès du mari/Tod des Ehemanns/смърт на съпруга/Defunción del esposo/Úmrtí manžela/Ægtefælles (mand) død/Abikaasa surm (M)/Θάνατος του συζύγου/Bás an fhir chéile/Smrt supruga/Decesso del marito/Vīra nāve/Vyro mirtis/Férj halála/: Mewt tar-raġel/overlijden van echtgenoot/zgon współmałżonka/Óbito do cônjuge masculino/Decesul soțului/Úmrtie manžela/Smrt moža/Aviomiehen kuolema/Makes dödsfall

| — | Dw:
  Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Dw:
  Death of the Wife/Décès de la femme/Tod der Ehefrau/смърт на съпругата/Defunción de la esposa/Úmrtí manželky/Ægtefælles (kone) død/Abikaasa surm (F)/Θάνατος της συζύγου/Bás na mná céile/Smrt supruge/Decesso della moglie/Sievas nāve/Žmonos mirtis/Feleség halála/Mewt tal-mara/overlijden van echtgenote/zgon współmałżonki/Óbito do cônjuge feminino/Decesul soției/Úmrtie manželky/Smrt žene/Vaimon kuolema/Makas dödsfall

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE PARTENARIAT ENREGISTRÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EINGETRAGENE PARTNERSCHAFT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA UNIÓN REGISTRADA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO REGISTROVANÉ PARTNERSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARFORMULAR FOR REGISTRERET PARTNERSKAB/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM REGISTREERITUD PARTNRELUSE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗΝ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗ ΣΥΜΒΙΩΣΗ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÁIRTNÉIREACHT CHLÁRAITHE/. VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA REGISTRIRANO PARTNERSTVO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALL'UNIONE REGISTRATA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTĀM PARTNERATTIECĪBĀM/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR SĦUBIJA REĠISTRATA/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEREGISTREERD PARTNERSCHAP/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO À PARCERIA REGISTADA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND PARTENERIATUL ÎNREGISTRAT/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖITY PARISUHDE/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE REGISTRERAT PARTNERSKAP |
| 4 | DATE ET LIEU DE L'ÉTABLISSEMENT DE L'ACTE/TAG UND ORT DES EINTRAGS/ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO/DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ/DATO OG STED FOR REGISTRERINGEN/PARTNERLUSE REGISTREERIMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΗΣ ΠΡΑΞΗΣ/DÁTA AGUS IONAD CHLÁRÚ NA PÁIRTNÉIREACHTA/DATUM I MJESTO SKLAPANJA PARTNERSTVA/DATA E LUOGO DELL'ATTO/AKTA DATUMS UN VIETA/SUDARYMO DATA IR VIETA/CSELEKMÉNY IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAL-ATT/DATUM EN PLAATS VAN REGISTRATIE/DATA I MIEJSCE ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU/DATA E LOCAL DO ATO/DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII PARTENERIATULUI/DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA PARTNERSTVA/DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE/REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR REGISTRERINGEN |
| 5 | PARTENAIRE A/PARTNER A/ПАРТНЬОР A/PAREJA A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNER A/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A/PÁIRTÍ A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNERIS A/„A“ ÉLETTÁRS/SIEĦEB A/PARTNER A/PARTNER A/PARCEIRO A/PARTENERUL A/PARTNER A/PARTNER A/PUOLISO A/PARTNER A |
| 6 | PARTENAIRE B/PARTNER B/ПАРТНЬОР В/PAREJA B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNER B/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B/PÁIRTÍ B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNERIS B/„B“ ÉLETTÁRS/SIEĦEB B/PARTNER B/PARTNER B/PARCEIRO B/PARTENERUL B/PARTNER B/PARTNER B/PUOLISO B/PARTNER B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR À L'ÉTABLISSSEMENT DE L'ACTE/NAME VOR DEM EINTRAG/ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/APELLIDO(S) ANTES DEL CONTRATO DE UNIÓN/PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM PARTNERSTVÍ/EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF PARTNERSKABET/PEREKONNANIMI ENNE REGISTREERIMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΌ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ/SLOINNE ROIMH AN gCLÁRÚ/PREZIME PRIJE SKLAPANJA PARTNERSTVA/COGNOME PRIMA DELL'ATTO/UZVĀRDS PIRMS AKTA/PAVARDĖ IKI SUDARYMO/BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE ELŐTTI CSALÁDI NÉV/KUNJOM QABEL L-ATT/NAAM VÓÓR REGISTRATIE VAN HET PARTNERSCHAP/NAZWISKO PRZED ZAREJESTROWANIEM ZWIĄZKU/APELIDO ANTERIOR AO ATO/NUMELE AVUT ÎNAINTE DE ÎNREGISTRAREA PARTENERIATULUI/PRIEZVISKO PRED UZAVRETÍM PARTNERSTVA/PRIIMEK PRED REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI/SUKUNIMI ENNEN REKISTERÖINTIÄ/EFTERNAMN FÖRE REGISTRERINGEN |
| 8 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOMÉPRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 9 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG –STED/KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ/DATA U POST TAT-TWELID/GEBOORTEDATUM EN –PLAATS/DATA I MIEJSCE URODZIN/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR À L'ÉTABLISSEMNT DE L'ACTE/NAME NACH DEM EINTRAG/ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/APELLIDO(S) TRAS EL CONTRATO DE UNIÓN/PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ/NAVN EFTER ACT/PEREKONNANIMI PÄRAST REGISTREERIMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ/SLOINNE TAR ÉIS AN CHLÁRAITHE/PREZIME NAKON SKLAPANJA PARTNERSTVA/COGNOME DOPO L'ATTO/UZVĀRDS PĒC AKTA/PAVARDĖ PO SUDARYMO/BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE UTÁNI NÉV/KUNJOM WARA L-ATT/NAAM VÓÓR PARTNERSCHAP/NAZWISKO PO ZAREJESTROWANIU ZWIĄZKU/APELIDO POSTERIOR AO ATO/NUMELE DOBÂNDIT DUPĂ ÎNREGISTRARE/PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ PARTNERSTVA/PRIIMEK PO REGISTRACIJI PARTNERSKE SKUPNOSTI/NIMI REKISTERÖINNIN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER REGISTRERINGEN |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE PARTENARIAT ENREGISTRÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EINGETRAGENE PARTNERSCHAFT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA UNIÓN REGISTRADA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO REGISTROVANÉ PARTNERSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARFORMULAR FOR REGISTRERET PARTNERSKAB/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM REGISTREERITUD PARTNRELUSE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗΝ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗ ΣΥΜΒΙΩΣΗ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÁIRTNÉIREACHT CHLÁRAITHE/. VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA REGISTRIRANO PARTNERSTVO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALL'UNIONE REGISTRATA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTĀM PARTNERATTIECĪBĀM/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT TEKINTETÉBEN/FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR SĦUBIJA REĠISTRATA/MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEREGISTREERD PARTNERSCHAP/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO À PARCERIA REGISTADA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND PARTENERIATUL ÎNREGISTRAT/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖITY PARISUHDE/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE REGISTRERAT PARTNERSKAP

4

DATE ET LIEU DE L'ÉTABLISSEMENT DE L'ACTE/TAG UND ORT DES EINTRAGS/ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO/DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ/DATO OG STED FOR REGISTRERINGEN/PARTNERLUSE REGISTREERIMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΗΣ ΠΡΑΞΗΣ/DÁTA AGUS IONAD CHLÁRÚ NA PÁIRTNÉIREACHTA/DATUM I MJESTO SKLAPANJA PARTNERSTVA/DATA E LUOGO DELL'ATTO/AKTA DATUMS UN VIETA/SUDARYMO DATA IR VIETA/CSELEKMÉNY IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TAL-ATT/DATUM EN PLAATS VAN REGISTRATIE/DATA I MIEJSCE ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU/DATA E LOCAL DO ATO/DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII PARTENERIATULUI/DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA PARTNERSTVA/DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE/REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR REGISTRERINGEN

5

PARTENAIRE A/PARTNER A/ПАРТНЬОР A/PAREJA A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNER A/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A/PÁIRTÍ A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNERIS A/„A“ ÉLETTÁRS/SIEĦEB A/PARTNER A/PARTNER A/PARCEIRO A/PARTENERUL A/PARTNER A/PARTNER A/PUOLISO A/PARTNER A

6

PARTENAIRE B/PARTNER B/ПАРТНЬОР В/PAREJA B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNER B/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B/PÁIRTÍ B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNERIS B/„B“ ÉLETTÁRS/SIEĦEB B/PARTNER B/PARTNER B/PARCEIRO B/PARTENERUL B/PARTNER B/PARTNER B/PUOLISO B/PARTNER B

7

NOM ANTÉRIEUR À L'ÉTABLISSSEMENT DE L'ACTE/NAME VOR DEM EINTRAG/ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/APELLIDO(S) ANTES DEL CONTRATO DE UNIÓN/PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM PARTNERSTVÍ/EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF PARTNERSKABET/PEREKONNANIMI ENNE REGISTREERIMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΌ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ/SLOINNE ROIMH AN gCLÁRÚ/PREZIME PRIJE SKLAPANJA PARTNERSTVA/COGNOME PRIMA DELL'ATTO/UZVĀRDS PIRMS AKTA/PAVARDĖ IKI SUDARYMO/BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE ELŐTTI CSALÁDI NÉV/KUNJOM QABEL L-ATT/NAAM VÓÓR REGISTRATIE VAN HET PARTNERSCHAP/NAZWISKO PRZED ZAREJESTROWANIEM ZWIĄZKU/APELIDO ANTERIOR AO ATO/NUMELE AVUT ÎNAINTE DE ÎNREGISTRAREA PARTENERIATULUI/PRIEZVISKO PRED UZAVRETÍM PARTNERSTVA/PRIIMEK PRED REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI/SUKUNIMI ENNEN REKISTERÖINTIÄ/EFTERNAMN FÖRE REGISTRERINGEN

8

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOMÉPRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

9

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG –STED/KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ/DATA U POST TAT-TWELID/GEBOORTEDATUM EN –PLAATS/DATA I MIEJSCE URODZIN/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR À L'ÉTABLISSEMNT DE L'ACTE/NAME NACH DEM EINTRAG/ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО/APELLIDO(S) TRAS EL CONTRATO DE UNIÓN/PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ/NAVN EFTER ACT/PEREKONNANIMI PÄRAST REGISTREERIMIST/ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ/SLOINNE TAR ÉIS AN CHLÁRAITHE/PREZIME NAKON SKLAPANJA PARTNERSTVA/COGNOME DOPO L'ATTO/UZVĀRDS PĒC AKTA/PAVARDĖ PO SUDARYMO/BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE UTÁNI NÉV/KUNJOM WARA L-ATT/NAAM VÓÓR PARTNERSCHAP/NAZWISKO PO ZAREJESTROWANIU ZWIĄZKU/APELIDO POSTERIOR AO ATO/NUMELE DOBÂNDIT DUPĂ ÎNREGISTRARE/PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ PARTNERSTVA/PRIIMEK PO REGISTRACIJI PARTNERSKE SKUPNOSTI/NIMI REKISTERÖINNIN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER REGISTRERINGEN

12

RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

Priloga IVa

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O PRENEHANJU REGISTRIRANE PARTNERSKE SKUPNOSTI |
| 4 | DATUM IN KRAJ PRENEHANJA | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O PRENEHANJU REGISTRIRANE PARTNERSKE SKUPNOSTI

4

DATUM IN KRAJ PRENEHANJA

Da

Me

Le

5

PARTNER A

6

PARTNER B

7

PRIIMEK PRED PRENEHANJEM

8

IME(NA)

9

SPOL

10

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

11

PRIIMEK PO PRENEHANJU

12

OBIČAJNO PREBIVALIŠČE

13

DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE

14

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o stalnem prebivališču.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/


  SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:




  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:

| — | Mo:




  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:

| — | Ye:




  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:

| — | M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:

| — | F:




  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:

| — | Mar:




  Marriage/Mariage/Eheschlieβung/брак/Matrimonio/Manželství/Gift/Abielu/Γάμος/Pósadh/Brak/Matrimonio/Laulība/Santuoka/Házasság/Żwieġ/huwelijk/związek małżeński/Casamento/Căsătorie/Manželstvo/Zakonska zveza/Avioliitto/Giftermål |
| --- | --- |

—

Mar:

| — | Reg:




  Registered Partnership/Partenariat enregistré/Eingetragene Partnerschaft/регистрирано партньорство/Unión registrada/Registrované partnerství/Registreret partnerskab/Registreeritud partnerlus/Καταχωρισμένη συμβίωση/Páirtnéireacht Chláraithe/Registrirano partnerstvo/Unione registrata/Reģistrētas partnerattiecības/Registruota partnerystė/Bejegyzett élettársi kapcsolat/Unjoni Rreġistrata/geregistreerd partnerschap/zarejestrowany związek partnerski/Parceria registada/Parteneriat înregistrat/Registrované partnerstvo/Registrirana partnerska skupnost/Rekisteröity parisuhde/Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Reg:

| — | Ls:




  Legal separation/Séparation de corps/Trennung ohne Auflösung des Ehebandes/законна раздяла/Separación judicial/Rozluka/Separeret/Lahuselu/Δικαστικός χωρισμός/Scaradh


  Dlíthiúil/Separazione personale/Laulāto atšķiršana/Gyvenimas skyrium (separacija)/Különválás/Zakonska rastava/Separazzjoni legali/scheiding van tafel en bed/separacja prawna/Separação legal/Separare de drept/Súdna rozluka/Prenehanje življenjske skupnosti/Asumusero/Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Ls:

| — | Div:




  Divorce/Divorce/Scheidung/развод/Divorcio/Rozvod/Skilt/Lahutus/Διαζύγιο/Colscaradh/Razvod/Divorzio/Laulības šķiršana/Santuokos nutraukimas/Házasság felbontása/Divorzju/echtscheiding/rozwód/Divórcio/Divorț/Rozvod/Razveza zakonske zveze/Avioero/Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Div:

| — | A:




  Annulment/Annulation/Nichtigerklärung/унищожаване/Anulación/Zrušení/Ophævelse af ægteskab/Tühistamine/Ακύρωση/Neamhniú pósta/Poništenje/Annullamento/Laulības atzīšana par neesošu/Pripažinimas negaliojančia/Érvénytelenítés/Annullament/nietigverklaring/anulowanie/Anulação/Anulare/Anulovanie/Razveljavitev zakonske zveze/Mitätöinti/Annullering |
| --- | --- |

—

A:

| — | D:




  Death/Décès/Tod/смърт/Defunción/Úmrtí/Død/Surm/Θάνατος/Bás/Smrt/Decesso/Nāve/Mirtis/Halál/Mewt/overlijden/zgon/Óbito/Deces/Úmrtie/Smrt/Kuolema/Dödsfall |
| --- | --- |

—

D:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA DISSOLUTION D'UN PARTENARIAT ENREGISTRÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – AUFHEBUNG EINER EINGETRAGENEN PARTNERSCHAFT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA DISOLUCIÓN DE UNA PAREJA DE HECHO INSCRITA EN UN REGISTRO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE OPLØSNING AF REGISTRERET PARTNERSKAB/REGISTREERITUD PARTNERLUSE LÕPPEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗΣ ΣΥΜΒΙΩΣΗΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SCAOILEADH PÁIRTNÉIREACHTA CLÁRAITHE/VIŠEJEZIČNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVRGNUĆE REGISTRIRANOG PARTNERSTVA/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLO SCIOGLIMENTO DI UN'UNIONE REGISTRATA/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS NUTRAUKIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTU PARTNERATTIECĪBU IZBEIGŠANU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT FELBONTÁSA TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IX-XOLJIMENT TA' UNJONI REĠISTRATA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ONTBINDING VAN EEN GEREGISTREERD PARTNERSCHAP/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DISSOLUÇÃO DE PARCERIA REGISTADA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DESFACEREA PARTENERIATULUI ÎNREGISTRAT/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O PRENEHANJU REGISTRIRANE PARTNERSKE SKUPNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖIDYN PARISUHTEEN PURKAMINEN/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UPPLÖSNING AV REGISTRERAT PARTNERSKAP |
| 4 | DATE ET LIEU DE LA DISSOLUTION/TAG UND ORT DER AUFHEBUNG/ДАТА И МЯСТО НА ПРЕКРАТЯВАНЕ/FECHA Y LUGAR DE LA DISOLUCIÓN/DATUM A MÍSTO ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/DATO OG STED FOR OPLØSNINGEN/LÕPPEMISE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΛΥΣΗΣ/DÁTA AGUS ÁIT AN SCAOILTE/DATUM I MJESTO RAZVRGNUĆA/DATA E LUOGO DELLO SCIOGLIMENTO/NUTRAUKIMO DATA IR VIETA/IZBEIGŠANAS DATUMS UN VIETA/FELBONTÁS HELYE ÉS IDEJE/DATA U POST TAX-XOLJIMENT/DATUM EN PLAATS VAN DE ONTBINDING/DATA I MIEJSCE ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/DATA E LOCAL DA DISSOLUÇÃO/DATA ŞI LOCUL DESFACERII/DÁTUM A MIESTO ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/DATUM IN KRAJ PRENEHANJA/PARISUHTEEN PURKAMISEN VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR UPPLÖSNING |
| 5 | PARTENAIRE A/PARTNER A/ПАРТНЬОР A/PAREJA A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNER A/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A/PÁIRTÍ A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNERIS A/„A“ ÉLETTÁRS/SIEĦEB A/PARTNER A/PARTNER A/PARCEIRO A/PARTENERUL A/PARTNER A/PARTNER A/PUOLISO A/PARTNER A |
| 6 | PARTENAIRE B/PARTNER B/ПАРТНЬОР В/PAREJA B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNER B/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B/PÁIRTÍ B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNERIS B/„B“ ÉLETTÁRS/SIEĦEB B/PARTNER B/PARTNER B/PARCEIRO B/PARTENERUL B/PARTNER B/PARTNER B/PUOLISO B/PARTNER B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR À LA DISSOLUTION/NAME VOR DER AUFHEBUNG/ИМЕ ПРЕДИ ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВОG/NOMBRE ANTES DE LA DISOLUCIÓN/JMÉNO PŘED ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/NAVN FØR OPLØSNINGEN/PARTNERLUSE LÕPPEMISE EELNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ/SLOINNE ROIMH AN SCAOILEADH/PREZIME PRIJE RAZVRGNUĆA/NOME ANTERIORMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/PAVARDĖ PRIEŠ NUTRAUKIMĄ/VĀRDS PIRMS IZBEIGŠANAS/FELBONTÁS ELŐTTI NÉV/ISEM QABEL IX-XOLJIMENT/NAAM VOOR DE ONTBINDING/NAZWISKO PRZED ROZWIĄZANIEM ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/APELIDO ANTERIOR À DISSOLUÇÃO/NUMELE ÎNAINTE DE DESFACERE/MENO PRED ZRUŠENÍM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/IME PRED PRENEHANJEM/SUKUNIMI ENNEN PARISUHTEEN PURKAMISTA/EFTERNAMN FÖRE UPPLÖSNING |
| 8 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 9 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR À LA DISSOLUTION/NAME NACH DER AUFHEBUNG/ИМЕ СЛЕД ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВО/NOMBRE DESPUÉS DE LA DISOLUCIÓN/JMÉNO PO ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/NAVN EFTER OPLØSNINGEN/PARTNERLUSE LÕPPEMISE JÄRGNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ/SLOINNE I NDIAIDH AN SCAOILTE/PREZIME NAKON RAZVRGNUĆA/NOME SUCCESSIVAMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/PAVARDĖ PO NUTRAUKIMO/VĀRDS PĒC IZBEIGŠANAS/FELBONTÁS UTÁNI NÉV/ISEM WARA IX-XOLJIMENT/NAAM NA DE ONTBINDING/NAZWISKO PO ROZWIĄZANIU ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/APELIDO POSTERIOR À DISSOLUÇÃO/NUMELE DUPĂ DESFACERE/MENO PO ZRUŠENÍ REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/IME PO PRENEHANJU/SUKUNIMI PARISUHTEEN PURKAMISEN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER UPPLÖSNING |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA DISSOLUTION D'UN PARTENARIAT ENREGISTRÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – AUFHEBUNG EINER EINGETRAGENEN PARTNERSCHAFT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA DISOLUCIÓN DE UNA PAREJA DE HECHO INSCRITA EN UN REGISTRO/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE OPLØSNING AF REGISTRERET PARTNERSKAB/REGISTREERITUD PARTNERLUSE LÕPPEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗΣ ΣΥΜΒΙΩΣΗΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SCAOILEADH PÁIRTNÉIREACHTA CLÁRAITHE/VIŠEJEZIČNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVRGNUĆE REGISTRIRANOG PARTNERSTVA/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLO SCIOGLIMENTO DI UN'UNIONE REGISTRATA/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS NUTRAUKIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTU PARTNERATTIECĪBU IZBEIGŠANU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT FELBONTÁSA TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IX-XOLJIMENT TA' UNJONI REĠISTRATA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ONTBINDING VAN EEN GEREGISTREERD PARTNERSCHAP/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DISSOLUÇÃO DE PARCERIA REGISTADA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DESFACEREA PARTENERIATULUI ÎNREGISTRAT/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O PRENEHANJU REGISTRIRANE PARTNERSKE SKUPNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖIDYN PARISUHTEEN PURKAMINEN/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UPPLÖSNING AV REGISTRERAT PARTNERSKAP

4

DATE ET LIEU DE LA DISSOLUTION/TAG UND ORT DER AUFHEBUNG/ДАТА И МЯСТО НА ПРЕКРАТЯВАНЕ/FECHA Y LUGAR DE LA DISOLUCIÓN/DATUM A MÍSTO ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/DATO OG STED FOR OPLØSNINGEN/LÕPPEMISE KUUPÄEV JA KOHT/HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΛΥΣΗΣ/DÁTA AGUS ÁIT AN SCAOILTE/DATUM I MJESTO RAZVRGNUĆA/DATA E LUOGO DELLO SCIOGLIMENTO/NUTRAUKIMO DATA IR VIETA/IZBEIGŠANAS DATUMS UN VIETA/FELBONTÁS HELYE ÉS IDEJE/DATA U POST TAX-XOLJIMENT/DATUM EN PLAATS VAN DE ONTBINDING/DATA I MIEJSCE ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/DATA E LOCAL DA DISSOLUÇÃO/DATA ŞI LOCUL DESFACERII/DÁTUM A MIESTO ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/DATUM IN KRAJ PRENEHANJA/PARISUHTEEN PURKAMISEN VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA/DATUM OCH ORT FÖR UPPLÖSNING

5

PARTENAIRE A/PARTNER A/ПАРТНЬОР A/PAREJA A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNER A/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A/PÁIRTÍ A/PARTNER A/PARTNER A/PARTNERIS A/„A“ ÉLETTÁRS/SIEĦEB A/PARTNER A/PARTNER A/PARCEIRO A/PARTENERUL A/PARTNER A/PARTNER A/PUOLISO A/PARTNER A

6

PARTENAIRE B/PARTNER B/ПАРТНЬОР В/PAREJA B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNER B/ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B/PÁIRTÍ B/PARTNER B/PARTNER B/PARTNERIS B/„B“ ÉLETTÁRS/SIEĦEB B/PARTNER B/PARTNER B/PARCEIRO B/PARTENERUL B/PARTNER B/PARTNER B/PUOLISO B/PARTNER B

7

NOM ANTÉRIEUR À LA DISSOLUTION/NAME VOR DER AUFHEBUNG/ИМЕ ПРЕДИ ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВОG/NOMBRE ANTES DE LA DISOLUCIÓN/JMÉNO PŘED ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/NAVN FØR OPLØSNINGEN/PARTNERLUSE LÕPPEMISE EELNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ/SLOINNE ROIMH AN SCAOILEADH/PREZIME PRIJE RAZVRGNUĆA/NOME ANTERIORMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/PAVARDĖ PRIEŠ NUTRAUKIMĄ/VĀRDS PIRMS IZBEIGŠANAS/FELBONTÁS ELŐTTI NÉV/ISEM QABEL IX-XOLJIMENT/NAAM VOOR DE ONTBINDING/NAZWISKO PRZED ROZWIĄZANIEM ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/APELIDO ANTERIOR À DISSOLUÇÃO/NUMELE ÎNAINTE DE DESFACERE/MENO PRED ZRUŠENÍM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/IME PRED PRENEHANJEM/SUKUNIMI ENNEN PARISUHTEEN PURKAMISTA/EFTERNAMN FÖRE UPPLÖSNING

8

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

9

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR À LA DISSOLUTION/NAME NACH DER AUFHEBUNG/ИМЕ СЛЕД ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВО/NOMBRE DESPUÉS DE LA DISOLUCIÓN/JMÉNO PO ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ/NAVN EFTER OPLØSNINGEN/PARTNERLUSE LÕPPEMISE JÄRGNE NIMI/ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ/SLOINNE I NDIAIDH AN SCAOILTE/PREZIME NAKON RAZVRGNUĆA/NOME SUCCESSIVAMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/PAVARDĖ PO NUTRAUKIMO/VĀRDS PĒC IZBEIGŠANAS/FELBONTÁS UTÁNI NÉV/ISEM WARA IX-XOLJIMENT/NAAM NA DE ONTBINDING/NAZWISKO PO ROZWIĄZANIU ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO/APELIDO POSTERIOR À DISSOLUÇÃO/NUMELE DUPĂ DESFACERE/MENO PO ZRUŠENÍ REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/IME PO PRENEHANJU/SUKUNIMI PARISUHTEEN PURKAMISEN JÄLKEEN/EFTERNAMN EFTER UPPLÖSNING

12

RÉSIDENCE HABITUELLE/ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS/ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/DOMICILIO HABITUAL/OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ/SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE/ALALINE ELUKOHT/ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ/GNÁTHÁIT CHÓNAITHE/MJESTO PREBIVALIŠTA/RESIDENZA ABITUALE/PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA/NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA/SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY/RESIDENZA NORMALI/WOONPLAATS/MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU/RESIDÊNCIA HABITUAL/REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ/MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU/OBIČAJNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE/ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG/ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА/OTROS DATOS DEL REGISTRO/DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU/ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN/MUU TEAVE/ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN/OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE/CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS/EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK/PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI/ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE/INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ/OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO/ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA/INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU/DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE/MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA/ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Sprememba 44]

Priloga IVb

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O DRŽAVLJANSTVU IN NARODNOSTI |
| 4 | PRIIMEK |
| 5 | IME(NA) |
| 6 | DATUM IN KRAJ ROJSTVA | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O DRŽAVLJANSTVU IN NARODNOSTI

4

PRIIMEK

5

IME(NA)

6

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

Me

Le

7

SPOL

8

DRŽAVLJANSTVO UNIJE, NACIONALNOST:

(ISO 3166-1 alpha-3)

9

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o stalnem prebivališču.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/


  SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:




  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:

| — | Mo:




  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:

| — | Ye:




  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:

| — | M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:

| — | F:




  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA CITOYENNETÉ DE L'UNION ET À LA NATIONALITÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – UNIONSBÜRGERSCHAFT UND STAATSANGEHÖRIGKEIT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ГРАЖДАНСТВО НА СЪЮЗА И НАЦИОНАЛНА ПРИНАДЛЕЖНОСТ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CIUDADANÍA DE LA UNIÓN Y A LA NACIONALIDAD/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OBČANSTVÍ UNIE A STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE UNIONSBORGERSKAB OG STATSBORGERSKAB/LIIDU KODAKONDSUST JA RAHVUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΠΗΚΟΟΤΗΤΑ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SAORÁNACHT AN AONTAIS AGUS NÁISIÚNTACHT/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – GRAĐANSTVO UNIJE I DRŽAVLJANSTVO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA CITTADINANZA DELL'UNIONE E ALLA NAZIONALITÀ/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SĄJUNGOS PILIETYBĖS IR TAUTYBĖS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ SAVIENĪBAS PILSONĪBU UN VALSTSPIEDERĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY UNIÓS POLGÁRSÁG ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊITTADINANZA U N-NAZZJONALITÀ TAL-UNJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE BURGERSCHAP VAN DE UNIE EN NATIONALITEIT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY OBYWATELSTWA UNII I OBYWATELSTWA KRAJOWEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À CIDADANIA DA UNIÃO E NACIONALIDADE/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CETĂŢENIA UNIUNII ŞI NAŢIONALITATEA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA OBČIANSTVA ÚNIE A ŠTÁTNEJ PRÍSLUŠNOSTI/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O DRŽAVLJANSTVU UNIJE IN NARODNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – UNIONIN KANSALAISUUS JA KANSALLISUUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UNIONSMEDBORGARSKAP OCH NATIONALITET |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | CITOYEN DE L'UNION; NATIONALITÉ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSBÜRGER; STAATSANGEHÖRIGKEIT: (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ГРАЖДАНИН НА СЪЮЗА, ГРАЖДАНСТВО (ISO 3166-1 ALPHA-3)/CIUDADANÍA DE LA UNIÓN, NACIONALIDAD (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBČANSTVÍ UNIE; STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSBORGERSKAB; STATSBORGERSKAB (ISO 3166-1 ALPHA-3)/LIIDU KODAKONDSUS; RAHVUS (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ΠΟΛΙΤΗΣ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ• ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SAORÁNACHT AN AONTAIS; NÁISIÚNTACHT (ISO 3166-1 ALPHA-3)/GRAĐANIN UNIJE; DRŽAVLJANSTVO: (ISO 3166-1 ALPHA-3)/CITTADINO DELL'UNIONE; NAZIONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SĄJUNGOS PILIETYBĖ; TAUTYBĖ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SAVIENĪBAS PILSONIS; VALSTSPIEDRĪBA (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIÓS POLGÁR, ÁLLAMPOLGÁR (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ĊITTADIN TAL-UNJONI; NAZZJONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/BURGER VAN DE UNIE; NATIONALITEIT (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBYWATEL UNII; OBYWATELSTWO KRAJOWE (ISO 3166-1 ALFA-3)/CIDADANIA DA UNIÃO; NACIONALIDADE (ISO 3166-1 ALPHA - 3)/CETĂŢEAN AL UNIUNII; NAŢIONALITATE (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBČAN ÚNIE; ŠTÁTNA PRÍSLUŠNSOŤ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/DRŽAVLJANSTVO UNIJE, NARODNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONIN KANSALAINEN; KANSALLISUUS (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSMEDBORGARE; NATIONALITET (ISO 3166-1 ALPHA-3) |
| 9 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA CITOYENNETÉ DE L'UNION ET À LA NATIONALITÉ/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – UNIONSBÜRGERSCHAFT UND STAATSANGEHÖRIGKEIT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ГРАЖДАНСТВО НА СЪЮЗА И НАЦИОНАЛНА ПРИНАДЛЕЖНОСТ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CIUDADANÍA DE LA UNIÓN Y A LA NACIONALIDAD/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OBČANSTVÍ UNIE A STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE UNIONSBORGERSKAB OG STATSBORGERSKAB/LIIDU KODAKONDSUST JA RAHVUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΠΗΚΟΟΤΗΤΑ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SAORÁNACHT AN AONTAIS AGUS NÁISIÚNTACHT/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – GRAĐANSTVO UNIJE I DRŽAVLJANSTVO/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA CITTADINANZA DELL'UNIONE E ALLA NAZIONALITÀ/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SĄJUNGOS PILIETYBĖS IR TAUTYBĖS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ SAVIENĪBAS PILSONĪBU UN VALSTSPIEDERĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY UNIÓS POLGÁRSÁG ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊITTADINANZA U N-NAZZJONALITÀ TAL-UNJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE BURGERSCHAP VAN DE UNIE EN NATIONALITEIT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY OBYWATELSTWA UNII I OBYWATELSTWA KRAJOWEGO/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À CIDADANIA DA UNIÃO E NACIONALIDADE/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CETĂŢENIA UNIUNII ŞI NAŢIONALITATEA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA OBČIANSTVA ÚNIE A ŠTÁTNEJ PRÍSLUŠNOSTI/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O DRŽAVLJANSTVU UNIJE IN NARODNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – UNIONIN KANSALAISUUS JA KANSALLISUUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UNIONSMEDBORGARSKAP OCH NATIONALITET

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

CITOYEN DE L'UNION; NATIONALITÉ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSBÜRGER; STAATSANGEHÖRIGKEIT: (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ГРАЖДАНИН НА СЪЮЗА, ГРАЖДАНСТВО (ISO 3166-1 ALPHA-3)/CIUDADANÍA DE LA UNIÓN, NACIONALIDAD (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBČANSTVÍ UNIE; STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSBORGERSKAB; STATSBORGERSKAB (ISO 3166-1 ALPHA-3)/LIIDU KODAKONDSUS; RAHVUS (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ΠΟΛΙΤΗΣ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ• ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SAORÁNACHT AN AONTAIS; NÁISIÚNTACHT (ISO 3166-1 ALPHA-3)/GRAĐANIN UNIJE; DRŽAVLJANSTVO: (ISO 3166-1 ALPHA-3)/CITTADINO DELL'UNIONE; NAZIONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SĄJUNGOS PILIETYBĖ; TAUTYBĖ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/SAVIENĪBAS PILSONIS; VALSTSPIEDRĪBA (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIÓS POLGÁR, ÁLLAMPOLGÁR (ISO 3166-1 ALPHA-3)/ĊITTADIN TAL-UNJONI; NAZZJONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/BURGER VAN DE UNIE; NATIONALITEIT (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBYWATEL UNII; OBYWATELSTWO KRAJOWE (ISO 3166-1 ALFA-3)/CIDADANIA DA UNIÃO; NACIONALIDADE (ISO 3166-1 ALPHA - 3)/CETĂŢEAN AL UNIUNII; NAŢIONALITATE (ISO 3166-1 ALPHA-3)/OBČAN ÚNIE; ŠTÁTNA PRÍSLUŠNSOŤ (ISO 3166-1 ALPHA-3)/DRŽAVLJANSTVO UNIJE, NARODNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONIN KANSALAINEN; KANSALLISUUS (ISO 3166-1 ALPHA-3)/UNIONSMEDBORGARE; NATIONALITET (ISO 3166-1 ALPHA-3)

9

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Sprememba 45]

Priloga IVc

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O NEKAZNOVANOSTI |
| 4 | PRIIMEK |
| 5 | IME(NA) |
| 6 | DATUM IN KRAJ ROJSTVA | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O NEKAZNOVANOSTI

4

PRIIMEK

5

IME(NA)

6

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

Me

Le

7

SPOL

8

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o stalnem prebivališču.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/ SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:




  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:

| — | Mo:




  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:

| — | Ye:




  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:

| — | M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:

| — | F:




  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ABSENCE D'UN CASIER JUDICIAIRE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – VORSTRAFENFREIHEIT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СЪДЕБНО МИНАЛО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CARENCIA DE ANTECEDENTES PENALES/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE NEEXISTENCE ZÁZNAMU V TRESTNÍM REJSTŘÍKU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE REN STRAFFEATTEST/KRIMINAALKARISTUSE PUUDUMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΑΠΟΥΣΙΑ ΠΟΙΝΙΚΟΥ ΜΗΤΡΩΟΥ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HÉAGMAIS TAIFID CHOIRIÚIL/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – UVJERENJE O NEKAŽNJAVANJU/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ASSENZA DI PRECEDENTI PENALI/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NETEISTUMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ KRIMINĀLAS SODAMĪBAS NEESAMĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BÜNTETLEN ELŐÉLET TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IN-NUQQAS TA' REKORD KRIMINALI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE DE AFWEZIGHEID VAN EEN STRAFBLAD/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEKARALNOŚCI/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À INEXISTÊNCIA DE REGISTO CRIMINAL/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ABSENŢA CAZIERULUI JUDICIAR/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA VÝPISU Z REGISTRA TRESTOV BEZ ZÁZNAMU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O NEKAZNOVANOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – MERKINNÄTÖN RIKOSREKISTERIOTE/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FRÅNVARO AV NOTERINGAR I BELASTNINGSREGISTER |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ABSENCE D'UN CASIER JUDICIAIRE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – VORSTRAFENFREIHEIT/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СЪДЕБНО МИНАЛО/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CARENCIA DE ANTECEDENTES PENALES/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE NEEXISTENCE ZÁZNAMU V TRESTNÍM REJSTŘÍKU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE REN STRAFFEATTEST/KRIMINAALKARISTUSE PUUDUMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΑΠΟΥΣΙΑ ΠΟΙΝΙΚΟΥ ΜΗΤΡΩΟΥ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HÉAGMAIS TAIFID CHOIRIÚIL/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – UVJERENJE O NEKAŽNJAVANJU/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ASSENZA DI PRECEDENTI PENALI/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NETEISTUMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ KRIMINĀLAS SODAMĪBAS NEESAMĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BÜNTETLEN ELŐÉLET TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IN-NUQQAS TA' REKORD KRIMINALI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE DE AFWEZIGHEID VAN EEN STRAFBLAD/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEKARALNOŚCI/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À INEXISTÊNCIA DE REGISTO CRIMINAL/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ABSENŢA CAZIERULUI JUDICIAR/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA VÝPISU Z REGISTRA TRESTOV BEZ ZÁZNAMU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O NEKAZNOVANOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – MERKINNÄTÖN RIKOSREKISTERIOTE/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FRÅNVARO AV NOTERINGAR I BELASTNINGSREGISTER

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Sprememba 46]

Priloga IVd

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O STALNEM PREBIVALIŠČU |
| 4 | PRIIMEK |
| 5 | IME(NA) |
| 6 | DATUM IN KRAJ ROJSTVA | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O STALNEM PREBIVALIŠČU

4

PRIIMEK

5

IME(NA)

6

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

Me

Le

7

SPOL

8

STALNO PREBIVALIŠČE

9

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o stalnem prebivališču.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/ SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:




  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:

| — | Mo:




  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:

| — | Ye:




  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:

| — | M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:

| — | F:




  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DOMICILE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – WOHNSITZ/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA RESIDENCIA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE BYDLIŠTĚ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE BOPÆL/ELUKOHTA PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΚΑΤΟΙΚΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE CÓNAÍ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – BORAVIŠTE/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA RESIDENZA/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GYVENAMOSIOS VIETOS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZĪVES VIETU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY LAKÓHELY TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IR-RESIDENZA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE WOONPLAATS/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY MIEJSCA ZAMIESZKANIA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À RESIDÊNCIA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND REŞEDINŢA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POBYTU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O STALNEM PREBIVALIŠČU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – ASUINPAIKKA/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE HEMVIST |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | DOMICILE/WOHNSITZ/МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/RESIDENCIA/BYDLIŠTĚ/BOPÆL/ELUKOHT/ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΚΑΤΟΙΚΙΑΣ/CÓNAÍ/INDIRIZZO DI RESIDENZA/GYVENAMOJI VIETA/DZĪVES VIETA/LAKCÍM/ BORAVIŠTE /RESIDENZA/WOONPLAATS/MIEJSCE ZAMIESZKANIA/RESIDÊNCIA/REŞEDINŢA/POBYT/STALNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST |
| 9 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DOMICILE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – WOHNSITZ/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA RESIDENCIA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE BYDLIŠTĚ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE BOPÆL/ELUKOHTA PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΚΑΤΟΙΚΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE CÓNAÍ/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – BORAVIŠTE/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA RESIDENZA/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GYVENAMOSIOS VIETOS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZĪVES VIETU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY LAKÓHELY TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IR-RESIDENZA/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE WOONPLAATS/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY MIEJSCA ZAMIESZKANIA/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À RESIDÊNCIA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND REŞEDINŢA/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POBYTU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O STALNEM PREBIVALIŠČU/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – ASUINPAIKKA/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE HEMVIST

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

DOMICILE/WOHNSITZ/МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ/RESIDENCIA/BYDLIŠTĚ/BOPÆL/ELUKOHT/ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΚΑΤΟΙΚΙΑΣ/CÓNAÍ/INDIRIZZO DI RESIDENZA/GYVENAMOJI VIETA/DZĪVES VIETA/LAKCÍM/ BORAVIŠTE /RESIDENZA/WOONPLAATS/MIEJSCE ZAMIESZKANIA/RESIDÊNCIA/REŞEDINŢA/POBYT/STALNO PREBIVALIŠČE/ASUINPAIKKA/HEMVIST

9

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Sprememba 47]

Priloga IVe

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POTRDILU O IZOBRAZBI |
| 4 | PRIIMEK |
| 5 | IME(NA) |
| 6 | DATUM IN KRAJ ROJSTVA | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POTRDILU O IZOBRAZBI

4

PRIIMEK

5

IME(NA)

6

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

Me

Le

7

SPOL

8

POTRDILO O STOPNJI IZOBRAZBE

(UNESCO ISCED 2011 PRILOGA II)

9

POTRDILO O PODROČJU IZOBRAZBE

(UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)

10

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o stalnem prebivališču.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/ SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:




  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:

| — | Mo:




  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:

| — | Ye:




  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:

| — | M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:

| — | F:




  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIPLÔME/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BILDUNGSABSCHLUSS/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРИДОБИВАНЕ НА УДОСТОВЕРЕНИЕ ЗА ОБРАЗОВАНИЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL CERTIFICADO DE ESTUDIOS/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET EKSAMENSBEVIS/HARIDUST TÕENDAVAT DOKUMENTI PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟ ΣΠΟΥΔΩΝ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE TEASTAS OIDEACHAIS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POTVRDA O OBRAZOVANJU/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO A UN CERTIFICATO DI STUDI/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ IZGLĪTĪBAS APLIECĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY KÉPESÍTÉS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ŚWIADECTWA POTWIERDZAJĄCEGO WYKSZTAŁCENIE/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO A UM CERTIFICADO DE ESTUDOS/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DIPLOMELE DE STUDII/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POTVRDENIA O ŠTÚDIU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POTRDILU O IZOBRAZBI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KOULUTUSTODISTUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UTBILDNINGSCERTIFIKAT |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | NIVEAU DU DIPLÔME (UNESCO CITE 2011, ANNEXE II)/NIVEAU DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED 2011 ANHANG II)/СТЕПЕН НА ПРИДОБИТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/NIVEL DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II)/ÚROVEŇ OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED 2011 PŘÍLOHA II)/EKSAMENSBEVISETS NIVEAU (UNESCO ISCED 2011 BILAG II)/HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI KLASS (UNESCO ISCED 2011 LISA II)/ΕΠΙΠΕΔΟ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED 2011 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II)/LEIBHÉAL AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED 2011 IARSCRÍBHINN II)/RAZINA OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED 2011. PRILOG II.)/LIVELLO DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED 2011 ALLEGATO II)/IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO LYGIS (2011 M. UNESCO ISCED II PRIEDAS)/IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS LĪMENIS (UNESCO ISCED 2011 II PIELIKUMS)/KÉPESÍTÉS SZINTJE (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/LIVELL TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/NIVEAU VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED 2011 ANNEX II)/POZIOM WSKAZANY NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED 2011 ZAŁĄCZNIK II)/NÍVEL DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II)/NIVELUL DIPLOMELOR DE STUDII (UNESCO ISCED 2011 ANEXA II)/ÚROVEŇ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED 2011 PRÍLOHA II)/POTRDILO O STOPNJI IZOBRAZBE (UNESCO ISCED 2011 PRILOGA II)/KOULUTUSTODISTUKSEN TASO (UNESCO ISCED 2011 LIITE II)/NIVÅ PÅ STUDIEINTYG (UNESCO ISCED 2011 BILAGA II) |
| 9 | DOMAINE DU DIPLÔME (UNESCO CITE-F 2013, ANNEXE I)/GEBIET DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED-F 2013 ANHANG I)/ОБЛАСТ НА ПРИДОБИТОТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/RAMA DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÉNDICE I)/OBLAST OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/EKSAMENSBEVISETS OMRÅDE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI VALDKOND (UNESCO ISCED-F 2013 LISA I)/TΟΜΕΑΣ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED-F 2013 ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑ I)/RÉIMSE AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED-F 2013 FOSCRÍBHINN I)/ PODRUČJE OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED-F 2013. PRILOG I.) /SETTORE DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDICE I)/IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO SRITIS (2013 M. UNESCO ISCED-F I PRIEDĖLIS)/IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS JOMA (UNESCO ISCED-F 2011 II PIELIKUMS)/KÉPESÍTÉS SZAKTERÜLETE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/QASAM TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIĊI I)/STUDIERICHTING VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/DZIEDZINA WSKAZANA NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/ÁREA DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÊNDICE I)/DOMENIILE ÎN CARE AU FOST ACORDATE DIPLOMELE DE STUDII (UNESCO ISCED-F 2013 ANEXA I)/OBLASŤ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED-F 2013 DODATOK I)/POTRDILO O PODROČJU IZOBRAZBE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/KOULUTUSTODISTUKSEN ALA (UNESCO ISCED-F 2013 LISÄYS I)/OMRÅDE FÖR STUDIEINTYG (UNESCO ISCED-F 2013 TILLÄGG I) |
| 10 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIPLÔME/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BILDUNGSABSCHLUSS/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРИДОБИВАНЕ НА УДОСТОВЕРЕНИЕ ЗА ОБРАЗОВАНИЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL CERTIFICADO DE ESTUDIOS/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET EKSAMENSBEVIS/HARIDUST TÕENDAVAT DOKUMENTI PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟ ΣΠΟΥΔΩΝ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE TEASTAS OIDEACHAIS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POTVRDA O OBRAZOVANJU/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO A UN CERTIFICATO DI STUDI/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ IZGLĪTĪBAS APLIECĪBU/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY KÉPESÍTÉS TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ŚWIADECTWA POTWIERDZAJĄCEGO WYKSZTAŁCENIE/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO A UM CERTIFICADO DE ESTUDOS/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DIPLOMELE DE STUDII/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POTVRDENIA O ŠTÚDIU/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POTRDILU O IZOBRAZBI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KOULUTUSTODISTUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UTBILDNINGSCERTIFIKAT

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/POHLAVÍ/KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

NIVEAU DU DIPLÔME (UNESCO CITE 2011, ANNEXE II)/NIVEAU DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED 2011 ANHANG II)/СТЕПЕН НА ПРИДОБИТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/NIVEL DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II)/ÚROVEŇ OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED 2011 PŘÍLOHA II)/EKSAMENSBEVISETS NIVEAU (UNESCO ISCED 2011 BILAG II)/HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI KLASS (UNESCO ISCED 2011 LISA II)/ΕΠΙΠΕΔΟ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED 2011 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II)/LEIBHÉAL AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED 2011 IARSCRÍBHINN II)/RAZINA OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED 2011. PRILOG II.)/LIVELLO DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED 2011 ALLEGATO II)/IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO LYGIS (2011 M. UNESCO ISCED II PRIEDAS)/IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS LĪMENIS (UNESCO ISCED 2011 II PIELIKUMS)/KÉPESÍTÉS SZINTJE (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/LIVELL TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/NIVEAU VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED 2011 ANNEX II)/POZIOM WSKAZANY NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED 2011 ZAŁĄCZNIK II)/NÍVEL DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II)/NIVELUL DIPLOMELOR DE STUDII (UNESCO ISCED 2011 ANEXA II)/ÚROVEŇ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED 2011 PRÍLOHA II)/POTRDILO O STOPNJI IZOBRAZBE (UNESCO ISCED 2011 PRILOGA II)/KOULUTUSTODISTUKSEN TASO (UNESCO ISCED 2011 LIITE II)/NIVÅ PÅ STUDIEINTYG (UNESCO ISCED 2011 BILAGA II)

9

DOMAINE DU DIPLÔME (UNESCO CITE-F 2013, ANNEXE I)/GEBIET DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED-F 2013 ANHANG I)/ОБЛАСТ НА ПРИДОБИТОТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/RAMA DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÉNDICE I)/OBLAST OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/EKSAMENSBEVISETS OMRÅDE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI VALDKOND (UNESCO ISCED-F 2013 LISA I)/TΟΜΕΑΣ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED-F 2013 ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑ I)/RÉIMSE AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED-F 2013 FOSCRÍBHINN I)/ PODRUČJE OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED-F 2013. PRILOG I.) /SETTORE DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDICE I)/IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO SRITIS (2013 M. UNESCO ISCED-F I PRIEDĖLIS)/IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS JOMA (UNESCO ISCED-F 2011 II PIELIKUMS)/KÉPESÍTÉS SZAKTERÜLETE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/QASAM TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIĊI I)/STUDIERICHTING VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I)/DZIEDZINA WSKAZANA NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/ÁREA DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÊNDICE I)/DOMENIILE ÎN CARE AU FOST ACORDATE DIPLOMELE DE STUDII (UNESCO ISCED-F 2013 ANEXA I)/OBLASŤ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED-F 2013 DODATOK I)/POTRDILO O PODROČJU IZOBRAZBE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I)/KOULUTUSTODISTUKSEN ALA (UNESCO ISCED-F 2013 LISÄYS I)/OMRÅDE FÖR STUDIEINTYG (UNESCO ISCED-F 2013 TILLÄGG I)

10

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Sprememba 48]

Priloga IVf

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O INVALIDNOSTI |
| 4 | PRIIMEK |
| 5 | IME(NA) |
| 6 | DATUM IN KRAJ ROJSTVA | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O INVALIDNOSTI

4

PRIIMEK

5

IME(NA)

6

DATUM IN KRAJ ROJSTVA

Da

Me

Le

7

SPOL

8

STOPNJA ALI VRSTA INVALIDNOSTI GLEDE NA NACIONALNO KLASIFIKACIJO

9

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o stalnem prebivališču.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/ SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:




  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:

| — | Mo:




  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:

| — | Ye:




  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:

| — | M:




  Masculine/Masculin/Männlich/мъжки/Masculino/Mužské/Mand/Mees/Άρρεν/Fireann/Muško/Maschile/Vīrietis/Vyras/Férfi/Maskil/man/mężczyzna/Masculino/Masculin/Muž/Moški/Mies/Manligt |
| --- | --- |

—

M:

| — | F:




  Feminine/Féminin/Weiblich/женски/Femenino/Ženské/Kvinde/Naine/Θήλυ/Baineann/Žensko/Femminile/Sieviete/Moteris/Nő/Femminil/vrouw/kobieta/Feminino/Feminin/Žena/Ženska/Nainen/Kvinnligt |
| --- | --- |

—

F:

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU HANDICAP/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BEHINDERUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА УВРЕЖДАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA INVALIDEZ/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE HANDICAP/PUUET PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΑΝΑΠΗΡΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE MÍCHUMAS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – INVALIDNOST/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA DISABILITÀ/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NEGALIOS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ INVALIDITĀTI/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY FOGYATÉKOSSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIŻABILITÀ/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE INVALIDITEIT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DEFICIÊNCIA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND HANDICAPUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O INVALIDNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – VAMMAISUUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FUNKTIONSHINDER |
| 4 | NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/

  POHLAVÍ

  /KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN |
| 8 | DEGRÉ OU TYPE DU HANDICAP SELON LA CLASSIFICATION NATIONALE/GRAD ODER ART DER BEHINDERUNG IM NATIONALEN SYSTEM/СТЕПЕН ИЛИ ЕСТЕСТВО НА УВРЕЖДАНЕТО СПОРЕД НАЦИОНАЛНАТА КЛАСИФИКАЦИЯ/GRADO O NATURALEZA DE LA INVALIDEZ DE ACUERDO LA CLASIFICACIÓN NACIONAL/STUPEŇ NEBO POVAHA ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ PODLE VNITROSTÁTNÍ KLASIFIKACE/HANDICAPPETS GRAD OG ART EFTER NATIONAL KLASSIFICERING/PUUDE ASTE VÕI OLEMUS VASTAVALT RAHVUSVAHELISELE KLASSIFIKATSIOONILE/BΑΘΜΟΣ Η ΦΥΣΗ ΤΗΣ ΑΝΑΠΗΡΙΑΣ ΣΥΜΦΩΝΑ ΜΕ ΤΗΝ ΕΘΝΙΚΗ ΟΝΟΜΑΤΟΛΟΓΙΑ/GRÁD NÓ CINEÁL AN MHÍCHUMAIS DE RÉIR AN AICMIÚCHÁIN NÁISIÚNTA/STUPANJ ILI VRSTA INVALIDNOSTI PREMA NACIONALNOJ KLASIFIKACIJI/LIVELLO O NATURA DELLA DISABILITÀ SECONDO LA CLASSIFICAZIONE NAZIONALE/NEGALIOS LAIPSNIS AR POBŪDIS PAGAL NACIONALINĘ KLASIFIKACIJĄ/INVALIDITĀTES PAKĀPE VAI VEIDS ATBILSTĪGI VALSTS KLASIFIKĀCIJAI/FOGYATÉKOSSÁG MÉRTÉKE VAGY JELLEGE A NEMZETI BESOROLÁS SZERINT/GRAD JEW IN-NATURA TAD-DIŻABBILTÀ SKONT IL-KLASSIFIKAZZJONI NAZZJONALI/MATE EN AARD VAN INVALIDITEIT VOLGENS DE NATIONALE CLASSIFICATIE/STOPIEŃ LUB RODZAJ NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI ZGODNIE Z KLASYFIKACJA KRAJOWĄ/GRAU OU NATUREZA DA DEFICIÊNCIA SEGUNDO O SISTEMA NACIONAL DE CLASSIFICAÇÃO/GRADUL ŞI NATURA HANDICAPULUI PORIVIT CLASIFICĂRII NAŢIONALEO/STUPEŇ ALEBO POVAHA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA PODĽA VNÚTROŠTÁTNEJ KLASIFIKÁCIE/STOPNJA ALI VRSTA INVALIDNOSTI GLEDE NA NACIONALNO KLASIFIKACIJO/KANSALLISEN LUOKITUKSEN MUKAINEN VAMMAISUUDEN TASO TAI LUONNE/GRAD ELLER SLAG AV FUNKTIONSHINDER ENLIGT NATIONELL KLASSIFIKATION |
| 9 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU HANDICAP/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BEHINDERUNG/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА УВРЕЖДАНЕ/UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA INVALIDEZ/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE HANDICAP/PUUET PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΑΝΑΠΗΡΙΑ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE MÍCHUMAS/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – INVALIDNOST/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA DISABILITÀ/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NEGALIOS/EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ INVALIDITĀTI/TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY FOGYATÉKOSSÁG TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIŻABILITÀ/MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE INVALIDITEIT/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI/FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DEFICIÊNCIA/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND HANDICAPUL/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA/VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O INVALIDNOSTI/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – VAMMAISUUS/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FUNKTIONSHINDER

4

NOM/NAME/ФАМИЛНО ИМЕ/APELLIDO(S)/PŘÍJMENÍ/EFTERNAVN/PEREKONNANIMI/ΕΠΩΝΥΜΟ/SLOINNE/PREZIME/COGNOME/UZVĀRDS/PAVARDĖ/CSALÁDI NÉV/KUNJOM/NAAM/NAZWISKO/APELIDO/NUME/PRIEZVISKO/PRIIMEK/SUKUNIMI/EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S)/VORNAME(N)/СОБСТВЕНО ИМЕ/NOMBRE(S)/JMÉNO (JMÉNA)/FORNAVN/-E/EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/CÉADAINM(NEACHA)/IME(NA)/NOME/I/VĀRDS(-I)/VARDAS (-AI)/UTÓNÉV (UTÓNEVEK)/ISEM (ISMIJIET)/VOORNAMEN/IMIĘ (IMIONA)/NOME PRÓPRIO/PRENUME/MENO(Á)/IME(NA)/ETUNIMET/FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE/TAG UND ORT DER GEBURT/ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ/FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO/DATUM A MÍSTO NAROZENÍ/FØDSELSDATO OG -STED/SÜNNIAEG JA –KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD BREITHE/DATUM I MJESTO ROĐENJA/DATA E LUOGO DI NASCITA/DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA/GIMIMO DATA IR VIETA/SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE/POST U DATA TAT-TWELID/GEBOORTEPLAATS EN –DATUM/DATA I MIEJSCE URODZENIA/DATA E LOCAL DE NASCIMENTO/DATA ŞI LOCUL NAŞTERII/DÁTUM A MIESTO NARODENIA/DATUM IN KRAJ ROJSTVA/SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA/FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE/GESCHLECHT/ПОЛ/SEXO/

  POHLAVÍ

  /KØN/SUGU/ΦΥΛΟ/GNÉAS/SPOL/SESSO/DZIMUMS/LYTIS/NEM/SESS/GESLACHT/PŁEĆ/SEXO/SEX/POHLAVIE/SPOL/SUKUPUOLI/KÖN

8

DEGRÉ OU TYPE DU HANDICAP SELON LA CLASSIFICATION NATIONALE/GRAD ODER ART DER BEHINDERUNG IM NATIONALEN SYSTEM/СТЕПЕН ИЛИ ЕСТЕСТВО НА УВРЕЖДАНЕТО СПОРЕД НАЦИОНАЛНАТА КЛАСИФИКАЦИЯ/GRADO O NATURALEZA DE LA INVALIDEZ DE ACUERDO LA CLASIFICACIÓN NACIONAL/STUPEŇ NEBO POVAHA ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ PODLE VNITROSTÁTNÍ KLASIFIKACE/HANDICAPPETS GRAD OG ART EFTER NATIONAL KLASSIFICERING/PUUDE ASTE VÕI OLEMUS VASTAVALT RAHVUSVAHELISELE KLASSIFIKATSIOONILE/BΑΘΜΟΣ Η ΦΥΣΗ ΤΗΣ ΑΝΑΠΗΡΙΑΣ ΣΥΜΦΩΝΑ ΜΕ ΤΗΝ ΕΘΝΙΚΗ ΟΝΟΜΑΤΟΛΟΓΙΑ/GRÁD NÓ CINEÁL AN MHÍCHUMAIS DE RÉIR AN AICMIÚCHÁIN NÁISIÚNTA/STUPANJ ILI VRSTA INVALIDNOSTI PREMA NACIONALNOJ KLASIFIKACIJI/LIVELLO O NATURA DELLA DISABILITÀ SECONDO LA CLASSIFICAZIONE NAZIONALE/NEGALIOS LAIPSNIS AR POBŪDIS PAGAL NACIONALINĘ KLASIFIKACIJĄ/INVALIDITĀTES PAKĀPE VAI VEIDS ATBILSTĪGI VALSTS KLASIFIKĀCIJAI/FOGYATÉKOSSÁG MÉRTÉKE VAGY JELLEGE A NEMZETI BESOROLÁS SZERINT/GRAD JEW IN-NATURA TAD-DIŻABBILTÀ SKONT IL-KLASSIFIKAZZJONI NAZZJONALI/MATE EN AARD VAN INVALIDITEIT VOLGENS DE NATIONALE CLASSIFICATIE/STOPIEŃ LUB RODZAJ NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI ZGODNIE Z KLASYFIKACJA KRAJOWĄ/GRAU OU NATUREZA DA DEFICIÊNCIA SEGUNDO O SISTEMA NACIONAL DE CLASSIFICAÇÃO/GRADUL ŞI NATURA HANDICAPULUI PORIVIT CLASIFICĂRII NAŢIONALEO/STUPEŇ ALEBO POVAHA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA PODĽA VNÚTROŠTÁTNEJ KLASIFIKÁCIE/STOPNJA ALI VRSTA INVALIDNOSTI GLEDE NA NACIONALNO KLASIFIKACIJO/KANSALLISEN LUOKITUKSEN MUKAINEN VAMMAISUUDEN TASO TAI LUONNE/GRAD ELLER SLAG AV FUNKTIONSHINDER ENLIGT NATIONELL KLASSIFIKATION

9

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Sprememba 49]

Priloga V

| Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe] | |
| --- | --- |

Člen 11 Uredbe (EU) [Dodaj številko in naslov te uredbe]

Image

| 1 | DRŽAVA ČLANICA: | 2 | ORGAN IZDAJATELJ |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O PRAVNEM STATUSU IN ZASTOPANJU GOSPODARSKIH DRUŽB OZIROMA DRUGIH OBLIK PODJETIJ |
| 4 | IME GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA |
| 5 | PRAVNA OBLIKA |
| | 6 | V DRŽAVI | 7 | V EU |
| 8 | STATUTARNI SEDEŽ | | |
| 9 | DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE | | Da | | Me | | Le |
| | | | | | | | | | |

1

DRŽAVA ČLANICA:

2

ORGAN IZDAJATELJ

3

VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O PRAVNEM STATUSU IN ZASTOPANJU GOSPODARSKIH DRUŽB OZIROMA DRUGIH OBLIK PODJETIJ

4

IME GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA

5

PRAVNA OBLIKA

6

V DRŽAVI

7

V EU

8

STATUTARNI SEDEŽ

9

DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE

Da

Me

Le

10

REGISTRSKA ŠTEVILKA

11

PRIIMEK ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/PRIIMKI ZAKONITIH ZASTOPNIKOV

12

IME(NA) ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/IMENA ZAKONITIH ZASTOPNIKOV

13

FUNKCIJA ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/FUNKCIJE ZAKONITIH ZASTOPNIKOV

14

POOBLAŠČEN(-I) ZA ZASTOPANJE

15

SAMOSTOJNO

16

SKUPAJ

17

DATUM IZDAJE,

Da

| Da | | Me | | Le |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Me

Le

PODPIS, ŽIG

Pravno pojasnilo: Ta večjezični standardni obrazec EU izdajo organi države članice izdajateljice in se lahko zahteva namesto enakovredne javne listine, ki obstaja v tej državi članici. Izdaja takega obrazca ne sme posegati v uporabo katere koli enakovredne nacionalne javne listine, ki jo sestavijo organi države članice izdajateljice. Ima enako uradno dokazno vrednost kot enakovredna nacionalna listina države članice izdajateljice in njegova uporaba ne posega v materialno pravo držav članic o pravnem statusu in zastopanju gospodarskih družb oziroma drugih oblik podjetij.

SYMBOLS/SYMBOLES/ZEICHEN/СИМВОЛИ/SÍMBOLOS/SYMBOLY/SYMBOLER/SÜMBOLID/ΣΥΜΒΟΛΑ/NODA/SIMBOLI/SIMBOLI/APZĪMĒJUMI/SIMBOLIAI/JELMAGYARÁZAT/SIMBOLI/AFKORTINGEN/SKRÓT/SÍMBOLOS/SIMBOLURI/SYMBOLY/KRATICE/SYMBOLIT/FÖRKLARINGAR

| — | Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag |
| --- | --- |

—

Da:
  Day/Jour/Tag/ден/Día/Den/Dag/Päev/Ημέρα/Lá/Dan/Giorno/diena/diena/Nap/Jum/dag/dzień/Dia/Ziua/Deň/Dan/Päivä/Dag

| — | Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad |
| --- | --- |

—

Mo:
  Month/Mois/Monat/месец/Mes/Měsíc/Måned/Kuu/Μήνας/Mí/Mjesec/Mese/mēnesis/mėnuo/Hónap/Xahar/maand/miesiąc/Mês/Luna/Mesiac/Mesec/Kuukausi/Månad

| — | Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År |
| --- | --- |

—

Ye:
  Year/Année/Jahr/година/Año/Rok/År/Aasta/Έτος/Bliain/Godina/Anno/gads/metai/Év/Sena/jaar/rok/Ano/Anul/Rok/Leto/Vuosi/År

| 1 | ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE STATUT ET LA REPRÉSENTATION JURIDIQUE DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR RECHTSFORM EINER GESELLSCHAFT/EINES UNTERNEHMENS UND ZUR VERTRETUNGSBEFUGNIS/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА ПРАВНИЯ СТАТУС И ПРЕДСТАВИТЕЛСТВОТО НА ДРУЖЕСТВО ИЛИ НА ДРУГ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA PERSONALIDAD JURÍDICA Y LA REPRESENTACIÓN DE LA SOCIEDAD O EMPRESA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PRÁVNÍHO POSTAVENÍ A ZASTUPOVÁNÍ SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET SELSKABS ELLER ET ANDET FORETAGENDES RETLIGE STATUS OG REPRÆSENTATION/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA ÕIGUSLIKU SEISUNDI JA ESINDAMISE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟ ΝΟΜΙΚΟ ΚΑΘΕΣΤΩΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΗΣΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE STÁDAS DLÍTHIÚIL AGUS IONADAÍOCHT CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA PRAVNI STATUS I ZASTUPANJE TRGOVAČKIH DRUŠTAVA I DRUGIH VRSTA PODUZEĆA/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLO STATUS GIURIDICO E ALLA RAPPRESENTANZA DI UNA SOCIETÀ O ALTRA IMPRESA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA JURIDISKO STATUSU UN PĀRSTĀVĪBU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS TEISINIO STATUSO IR ATSTOVAVIMO/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS JOGÁLLÁSA ÉS KÉPVISELETE TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWA TAL-UE DWAR L-ISTATUS LEGALI U R-RAPPREŻENTAZZJONI TA' KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA/MEERVOUDIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE DE RECHTSVORM EN VERTEGENWOORDIGING VAN EEN VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY STATUSU PRAWNEGO I REPREZENTACJI SPÓŁKI LUB INNYCH PRZEDSIĘBIORSTW/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ESTATUTO JURÍDICO E À REPRESENTAÇÃO DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STATUTUL LEGAL ŞI REPREZENTAREA UNEI SOCIETĂŢI SAU A UNEI ALTE ÎNTREPRINDERI/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA PRÁVNEHO POSTAVENIA A ZASTÚPENIA SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S PRAVNO OBLIKO IN ZASTOPSTVOM GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN OIKEUDELLINEN MUOTO JA EDUSTAJAT/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ETT BOLAGS ELLER ANNAT FÖRETAGS RÄTTSLIGA STATUS OCH REPRESENTATION |
| 4 | NOM DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE/ FIRMA DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS/НАИМЕНОВАНИЕ НА ДРУЖЕСТВОТО/ДРУГИЯ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ/NOMBRE DE LA SOCIEDAD O EMPRESA/NÁZEV SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU/SELSKABETS ELLER FORETAGENDETS NAVN/ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA NIMI/ΕΠΩΝΥΜΙΑ ΤΗΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ/AINM NA CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE/TVRTKA DRUŠTVA/PODUZEĆA/DENOMINAZIONE DELLA SOCIETÀ O IMPRESA/UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA NOSAUKUMS/BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS PAVADINIMAS/A TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS NEVE/ISEM TAL-KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA OĦRA/NAAM VAN DE VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING/NAZWA SPÓŁKI LUB INNEGO PRZEDSIĘBIORSTWA/NOME DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE/NUMELE SOCIETĂŢII SAU AL ÎNTREPRINDERII/MENO SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU/IME GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA/YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN NIMI/FÖRETAGETS NAMN |
| 5 | FORME JURIDIQUE/RECHTSFORM/ПРАВНА ФОРМА/FORMA JURÍDICA/PRÁVNÍ FORMA/RETLIG STATUS/ÕIGUSLIK VORM/ΝΟΜΙΚΗ ΜΟΡΦΗ/FOIRM DHLÍTHIÚIL/PRAVNI OBLIK/FORMA GIURIDICA/JURIDISKĀ FORMA/TEISINĖ FORMA/JOGI FORMA/FORMA ĠURIDIKA/RECHTSVORM/FORMA PRAWNA/FORMA JURÍDICA/FORMA JURIDICĂ/PRÁVNA FORMA/PRAVNA OBLIKA/OIKEUDELLINEN MUOTO/RÄTTSLIG FORM |
| 6 | NATIONAL/NATIONAL/НАЦИОНАЛНА/NACIONAL/VNITROSTÁTNÍ/NATIONALT/RIIKLIK/ΕΘΝΙΚΗ/NÁISIÚNTA/DRŽAVNA/NAZIONALE/VALSTS/NACIONALINĖ/BELFÖLDI/NAZZJONALI/NATIONAAL/KRAJOWA/NACIONAL/NAŢIONAL/VNÚTROŠTÁTNA/V DRŽAVI/KANSALLINEN/NATIONELL |
| 7 | EUROPÉEN/EUROPÄISCH/ЕВРОПЕЙСКА/EUROPEA/EVROPSKÁ/EUROPÆISK/EUROOPA/ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ/EORPACH/EUROPSKA/EUROPEA/EIROPAS/EUROPOS/EURÓPAI/EWROPEA/EUROPEES/EUROPEJSKA/EUROPEIA/EUROPEAN/EURÓPSKA/V EU/EUROOPPALAINEN/EUROPEISK |
| 8 | SIÈGE SOCIAL/SITZ DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS/СЕДАЛИЩЕ/SEDE SOCIAL/SÍDLO/HJEMSTED/REGISTRIJÄRGNE ASUKOHT/ΕΔΡΑ/OIFIG CHLÁRAITHE/SJEDIŠTE DRUŠTVA/SEDE LEGALE/JURIDISKĀ ADRESE/BUVEINĖ/SZÉKHELY/UFFIĊĊJU REĠISTRAT/STATUTAIRE ZETEL/ZAREJESTROWANA SIEDZIBA/SEDE SOCIAL/SEDIUL SOCIAL/OFICIÁLNE SÍDLO/STATUTARNI SEDEŽ/TOIMIPAIKKA/SÄTE |
| 9 | DATE ET LIEU DE L'IMMATRICULATION/TAG UND ORT DER EINTRAGUNG/ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ/FECHA Y LUGAR DE REGISTRO/DATUM A MÍSTO ZÁPISU/DATO OG STED/REGISTRISSE KANDMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD AN CHLÁRAITHE/DATUM I MJESTO UPISA/DATA E LUOGO DI REGISTRAZIONE/REĢISTRĀCIJAS DATUMS UN VIETA/REGISTRACIJOS DATA IR VIETA/BEJEGYZÉS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TA' REĠISTRAZZJONI/DATUM EN PLAATS VAN REGISTRATIE/DATA I MIEJSCE REJESTRACJI/DATA E LOCAL DE REGISTO/DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII/DÁTUM A MIESTO REGISTRÁCIE/DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE/REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA/REGISTRERINGSDATUM OCH REGISTRERINGSORT |
| 10 | NUMÉRO D'IMMATRICULATION/EINTRAGUNGSNUMMER/НОМЕР В РЕГИСТЪРА/NÚMERO DE REGISTRO/IDENTIFIKAČNÍ ČÍSLO/REGISTRERINGSNUMMER/REGISTRINUMBER/ΑΡΙΘΜΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/UIMHIR CHLÁRAITHE/BROJ UPISA/NUMERO DI REGISTRAZIONE/REĢISTRĀCIJAS NUMURS/REGISTRACIJOS NUMERIS/CÉGJEGYZÉKSZÁM/NUMRU TA' REĠISTRAZZJONI/REGISTRATIENUMMER/NUMER REJESTRACYJNY/NÚMERO DE REGISTO/NUMĂRUL DE ÎNREGISTRARE/REGISTRAČNÉ ČÍSLO/REGISTRSKA ŠTEVILKA/REKISTERÖINTINUMERO/REGISTRERINGSNUMMER |
| 11 | NOM DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S)/NAME DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/ФАМИЛНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/APELLIDO(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/PŘÍJMENÍ POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ)/EFTERNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTER/-ER/VOLITATUD ESINDAJA(TE) PEREKONNANIMI/NIMED/ΕΠΩNΥΜΟ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/SLOINNE AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/PREZIME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/COGNOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) UZVĀRDS(-I)/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAVARDĖ (-ĖS)/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) CSALÁDI NEVE(I)/KUNJOM(IJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/NAAM VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/NAZWISKO (NAZWISKA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/APELIDO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/NUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/PRIEZVISKO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZÁSTUPCOV)/PRIIMEK ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/PRIIMKI ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN SUKUNIMET/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES EFTERNAMN |
| 12 | PRÉNOM(S) DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S)/VORNAME(N) DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/СОБСТВЕНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/NOMBRE(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/JMÉNO (JMÉNA) POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ)/FORNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANT/-ER/VOLITATUD ESINDAJA(TE) EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/CÉADAINM(NEACHA) AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/IME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/NOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) VĀRDS(-I)/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) VARDAS (-AI)/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) UTÓNEVE(I)/ISEM (ISMIJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/VOORNAMEN VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/IMIĘ (IMIONA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/NOME PRÓPRIO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/PRENUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/MENO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV)/IME(NA) ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/IMENA ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN ETUNIMET/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FÖRNAMN |
| 13 | FONCTION DU/DES RÉPRESENTANT(S) HABILITÉ(S)/FUNKTION DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/ДЛЪЖНОСТ НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/CARGO DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/FUNKCE POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (ZÁSTUPCŮ)/DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTERS STILLING/VOLITATUD ESINDAJA(TE) ÜLESANDED/ΚΑΘΗΚΟΝΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/FEIDHM AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/FUNKCIJA OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/FUNZIONE DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) PILNVARAS/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAREIGOS/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) TISZTSÉGE(I)/IL-FUNZJONI TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/FUNCTIE VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/FUNKCJA UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/CARGO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/FUNCŢIA REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/FUNKCIA OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV)/FUNKCIJA ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/FUNKCIJE ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN TEHTÄVÄ/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FUNKTION |
| 14 | EST (SONT) HABLITÉ(S) À REPRÉSENTER/IST (SIND) VERTRETUNGSBEFUGT/УПЪЛНОМОЩЕН(И) Е(СА) ДА ПРЕДСТАВЛЯВА(Т)/ESTÁ(N) AUTORIZADO(S) PARA ASUMIR LA REPRESENTACIÓN/JE (JSOU) POVĚŘEN(I) ZASTUPOVAT/ER BEMYNDIGETET TIL AT REPRÆSENTERE/ON VOLITATUD ESINDAMA/ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΕΙΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΕΙ/ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΟΥΝΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΟΥΝ/ATÁ ÚDARAITHE IONADAÍOCHT A DHÉANAMH/OVLAŠTEN(I) ZA ZASTUPANJE/È/SONO AUTORIZZATO/I A RAPPRESENTARE/PĀRSTĀVĪBAS PILNVARAS/YRA ĮGALIOJAMAS (-I) ATSTOVAUTI/KÉPVISELETI JOG FAJTÁJA/HUWA (HUMA) AWTORIZZAT(I) JIRRAPPREŻENTA(W)/IS (ZIJN) GEMACHTIGD TE VERTEGENWOORDIGEN, EN WEL/JEST (SĄ) UPOWAŻNIONY (UPOWAŻNIENI) DO REPREZENTOWANIA/HABILITADO(S) A ASSUMIR A REPRESENTAÇÃO/ESTE (SUNT) AUTORIZAT (AUTORIZAȚI) SĂ REPREZINTE/JE (SÚ) OPRÁVNENÝ(Í) ZASTUPOVAŤ/POOBLAŠČEN(-I) ZA ZASTOPANJE/ON VALTUUTETTU/OVAT VALTUUTETTUJA EDUSTAMAAN/ÄR BEMYNDIGAD(E) ATT FÖRETRÄDA FÖRETAGET |
| 15 | SEUL/ALLEIN/САМОСТОЯТЕЛНО/SOLO(S)/SAMOSTATNĚ/ALENE/ERALDI/ΜΕΜΟΝΩΜΕΝΑ/INA AONAR/SAMOSTALNO/DA SOLO/ATSEVIŠĶI/ATSKIRAI/ÖNÁLLÓ/WAĦDU/ZELFSTANDIG/SAMODZIELNIE/SÓZINHO(S)/INDIVIDUAL/JEDNOTLIVO/SAMOSTOJNO/YKSIN/ENSAM(MA) |
| 16 | CONJOINTEMENT/GEMEINSCHAFTLICH/СЪВМЕСТНО/CONJUNTAMENTE/SPOLEČNĚ/SAMMEN/KOOS/ΑΠΟ ΚΟΙΝΟΥ/LE CHÉILE/ZAJEDNIČKI/CONGIUNTAMENTE/KOPĪGI/KARTU/EGYÜTTES/IN SOLIDUM/GEZAMENLIJK/ŁĄCZNIE/CONJUNTAMENTE/SOLIDAR/SPOLOČNE/SKUPAJ/YHDESSÄ/TILLSAMMANS |
| 17 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE/MITGLIEDSTAAT/ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА/ESTADO MIEMBRO/ČLENSKÝ STÁT/MEDLEMSSTAT/LIIKMESRIIK/ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ/BALLSTÁT/DRŽAVA ČLANICA/STATO MEMBRO/DALĪBVALSTS/VALSTYBĖ NARĖ/TAGÁLLAM/STAT MEMBRU/LIDSTAAT/PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE/ESTADO-MEMBRO/STATUL MEMBRU/ČLENSKÝ ŠTÁT/DRŽAVA ČLANICA/JÄSENVALTIO/MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE/AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ИЗДАВАЩ ОРГАН/AUTORIDAD EXPEDIDORA/VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN/UDSTEDENDE MYNDIGHED/VÄLJAANDJA ASUTUS/ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ/ÚDARÁS EISIÚNA/NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE/AUTORITÀ DI RILASCIO/IZSNIEDZĒJA IESTĀDE/IŠDUODANTI INSTITUCIJA/KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG/AWTORITÀ KOMPETENTI/AUTORITEIT VAN AFGIFTE/ORGAN WYDAJĄCY/AUTORIDADE DE EMISSÃO/AUTORITATEA EMITENTĂ/VYDÁVAJÚCI ORGÁN/ORGAN IZDAJATELJ/ANTAVA VIRANOMAINEN/UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE STATUT ET LA REPRÉSENTATION JURIDIQUE DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE/MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR RECHTSFORM EINER GESELLSCHAFT/EINES UNTERNEHMENS UND ZUR VERTRETUNGSBEFUGNIS/МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА ПРАВНИЯ СТАТУС И ПРЕДСТАВИТЕЛСТВОТО НА ДРУЖЕСТВО ИЛИ НА ДРУГ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ/IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA PERSONALIDAD JURÍDICA Y LA REPRESENTACIÓN DE LA SOCIEDAD O EMPRESA/VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PRÁVNÍHO POSTAVENÍ A ZASTUPOVÁNÍ SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU/FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET SELSKABS ELLER ET ANDET FORETAGENDES RETLIGE STATUS OG REPRÆSENTATION/ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA ÕIGUSLIKU SEISUNDI JA ESINDAMISE KOHTA/ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟ ΝΟΜΙΚΟ ΚΑΘΕΣΤΩΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΗΣΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ/FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE STÁDAS DLÍTHIÚIL AGUS IONADAÍOCHT CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE/VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA PRAVNI STATUS I ZASTUPANJE TRGOVAČKIH DRUŠTAVA I DRUGIH VRSTA PODUZEĆA/MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLO STATUS GIURIDICO E ALLA RAPPRESENTANZA DI UNA SOCIETÀ O ALTRA IMPRESA/ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA JURIDISKO STATUSU UN PĀRSTĀVĪBU/ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS TEISINIO STATUSO IR ATSTOVAVIMO/TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS JOGÁLLÁSA ÉS KÉPVISELETE TEKINTETÉBEN/FORMOLA STANDARD MULTILINGWA TAL-UE DWAR L-ISTATUS LEGALI U R-RAPPREŻENTAZZJONI TA' KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA/MEERVOUDIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE DE RECHTSVORM EN VERTEGENWOORDIGING VAN EEN VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING/WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY STATUSU PRAWNEGO I REPREZENTACJI SPÓŁKI LUB INNYCH PRZEDSIĘBIORSTW/FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ESTATUTO JURÍDICO E À REPRESENTAÇÃO DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE/FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STATUTUL LEGAL ŞI REPREZENTAREA UNEI SOCIETĂŢI SAU A UNEI ALTE ÎNTREPRINDERI/ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA PRÁVNEHO POSTAVENIA A ZASTÚPENIA SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU/STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S PRAVNO OBLIKO IN ZASTOPSTVOM GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA/EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN OIKEUDELLINEN MUOTO JA EDUSTAJAT/FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ETT BOLAGS ELLER ANNAT FÖRETAGS RÄTTSLIGA STATUS OCH REPRESENTATION

4

NOM DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE/ FIRMA DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS/НАИМЕНОВАНИЕ НА ДРУЖЕСТВОТО/ДРУГИЯ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ/NOMBRE DE LA SOCIEDAD O EMPRESA/NÁZEV SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU/SELSKABETS ELLER FORETAGENDETS NAVN/ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA NIMI/ΕΠΩΝΥΜΙΑ ΤΗΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ/AINM NA CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE/TVRTKA DRUŠTVA/PODUZEĆA/DENOMINAZIONE DELLA SOCIETÀ O IMPRESA/UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA NOSAUKUMS/BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS PAVADINIMAS/A TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS NEVE/ISEM TAL-KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA OĦRA/NAAM VAN DE VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING/NAZWA SPÓŁKI LUB INNEGO PRZEDSIĘBIORSTWA/NOME DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE/NUMELE SOCIETĂŢII SAU AL ÎNTREPRINDERII/MENO SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU/IME GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA/YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN NIMI/FÖRETAGETS NAMN

5

FORME JURIDIQUE/RECHTSFORM/ПРАВНА ФОРМА/FORMA JURÍDICA/PRÁVNÍ FORMA/RETLIG STATUS/ÕIGUSLIK VORM/ΝΟΜΙΚΗ ΜΟΡΦΗ/FOIRM DHLÍTHIÚIL/PRAVNI OBLIK/FORMA GIURIDICA/JURIDISKĀ FORMA/TEISINĖ FORMA/JOGI FORMA/FORMA ĠURIDIKA/RECHTSVORM/FORMA PRAWNA/FORMA JURÍDICA/FORMA JURIDICĂ/PRÁVNA FORMA/PRAVNA OBLIKA/OIKEUDELLINEN MUOTO/RÄTTSLIG FORM

6

NATIONAL/NATIONAL/НАЦИОНАЛНА/NACIONAL/VNITROSTÁTNÍ/NATIONALT/RIIKLIK/ΕΘΝΙΚΗ/NÁISIÚNTA/DRŽAVNA/NAZIONALE/VALSTS/NACIONALINĖ/BELFÖLDI/NAZZJONALI/NATIONAAL/KRAJOWA/NACIONAL/NAŢIONAL/VNÚTROŠTÁTNA/V DRŽAVI/KANSALLINEN/NATIONELL

7

EUROPÉEN/EUROPÄISCH/ЕВРОПЕЙСКА/EUROPEA/EVROPSKÁ/EUROPÆISK/EUROOPA/ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ/EORPACH/EUROPSKA/EUROPEA/EIROPAS/EUROPOS/EURÓPAI/EWROPEA/EUROPEES/EUROPEJSKA/EUROPEIA/EUROPEAN/EURÓPSKA/V EU/EUROOPPALAINEN/EUROPEISK

8

SIÈGE SOCIAL/SITZ DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS/СЕДАЛИЩЕ/SEDE SOCIAL/SÍDLO/HJEMSTED/REGISTRIJÄRGNE ASUKOHT/ΕΔΡΑ/OIFIG CHLÁRAITHE/SJEDIŠTE DRUŠTVA/SEDE LEGALE/JURIDISKĀ ADRESE/BUVEINĖ/SZÉKHELY/UFFIĊĊJU REĠISTRAT/STATUTAIRE ZETEL/ZAREJESTROWANA SIEDZIBA/SEDE SOCIAL/SEDIUL SOCIAL/OFICIÁLNE SÍDLO/STATUTARNI SEDEŽ/TOIMIPAIKKA/SÄTE

9

DATE ET LIEU DE L'IMMATRICULATION/TAG UND ORT DER EINTRAGUNG/ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ/FECHA Y LUGAR DE REGISTRO/DATUM A MÍSTO ZÁPISU/DATO OG STED/REGISTRISSE KANDMISE KUUPÄEV JA KOHT/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/DÁTA AGUS IONAD AN CHLÁRAITHE/DATUM I MJESTO UPISA/DATA E LUOGO DI REGISTRAZIONE/REĢISTRĀCIJAS DATUMS UN VIETA/REGISTRACIJOS DATA IR VIETA/BEJEGYZÉS IDEJE ÉS HELYE/DATA U POST TA' REĠISTRAZZJONI/DATUM EN PLAATS VAN REGISTRATIE/DATA I MIEJSCE REJESTRACJI/DATA E LOCAL DE REGISTO/DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII/DÁTUM A MIESTO REGISTRÁCIE/DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE/REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA/REGISTRERINGSDATUM OCH REGISTRERINGSORT

10

NUMÉRO D'IMMATRICULATION/EINTRAGUNGSNUMMER/НОМЕР В РЕГИСТЪРА/NÚMERO DE REGISTRO/IDENTIFIKAČNÍ ČÍSLO/REGISTRERINGSNUMMER/REGISTRINUMBER/ΑΡΙΘΜΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ/UIMHIR CHLÁRAITHE/BROJ UPISA/NUMERO DI REGISTRAZIONE/REĢISTRĀCIJAS NUMURS/REGISTRACIJOS NUMERIS/CÉGJEGYZÉKSZÁM/NUMRU TA' REĠISTRAZZJONI/REGISTRATIENUMMER/NUMER REJESTRACYJNY/NÚMERO DE REGISTO/NUMĂRUL DE ÎNREGISTRARE/REGISTRAČNÉ ČÍSLO/REGISTRSKA ŠTEVILKA/REKISTERÖINTINUMERO/REGISTRERINGSNUMMER

11

NOM DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S)/NAME DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/ФАМИЛНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/APELLIDO(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/PŘÍJMENÍ POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ)/EFTERNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTER/-ER/VOLITATUD ESINDAJA(TE) PEREKONNANIMI/NIMED/ΕΠΩNΥΜΟ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/SLOINNE AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/PREZIME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/COGNOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) UZVĀRDS(-I)/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAVARDĖ (-ĖS)/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) CSALÁDI NEVE(I)/KUNJOM(IJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/NAAM VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/NAZWISKO (NAZWISKA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/APELIDO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/NUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/PRIEZVISKO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZÁSTUPCOV)/PRIIMEK ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/PRIIMKI ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN SUKUNIMET/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES EFTERNAMN

12

PRÉNOM(S) DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S)/VORNAME(N) DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/СОБСТВЕНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/NOMBRE(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/JMÉNO (JMÉNA) POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ)/FORNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANT/-ER/VOLITATUD ESINDAJA(TE) EESNIMED/ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/CÉADAINM(NEACHA) AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/IME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/NOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) VĀRDS(-I)/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) VARDAS (-AI)/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) UTÓNEVE(I)/ISEM (ISMIJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/VOORNAMEN VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/IMIĘ (IMIONA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/NOME PRÓPRIO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/PRENUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/MENO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV)/IME(NA) ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/IMENA ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN ETUNIMET/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FÖRNAMN

13

FONCTION DU/DES RÉPRESENTANT(S) HABILITÉ(S)/FUNKTION DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN/ДЛЪЖНОСТ НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И)/CARGO DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/FUNKCE POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (ZÁSTUPCŮ)/DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTERS STILLING/VOLITATUD ESINDAJA(TE) ÜLESANDED/ΚΑΘΗΚΟΝΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ/FEIDHM AN IONADAÍ ÚDARAITHE/NA nIONADAITHE ÚDARAITHE/FUNKCIJA OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA/FUNZIONE DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I/PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) PILNVARAS/ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAREIGOS/KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) TISZTSÉGE(I)/IL-FUNZJONI TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I)/FUNCTIE VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S)/FUNKCJA UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI)/CARGO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS/FUNCŢIA REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI/FUNKCIA OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV)/FUNKCIJA ZAKONITEGA ZASTOPNIKA/FUNKCIJE ZAKONITIH ZASTOPNIKOV/VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN TEHTÄVÄ/BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FUNKTION

14

EST (SONT) HABLITÉ(S) À REPRÉSENTER/IST (SIND) VERTRETUNGSBEFUGT/УПЪЛНОМОЩЕН(И) Е(СА) ДА ПРЕДСТАВЛЯВА(Т)/ESTÁ(N) AUTORIZADO(S) PARA ASUMIR LA REPRESENTACIÓN/JE (JSOU) POVĚŘEN(I) ZASTUPOVAT/ER BEMYNDIGETET TIL AT REPRÆSENTERE/ON VOLITATUD ESINDAMA/ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΕΙΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΕΙ/ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΟΥΝΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΟΥΝ/ATÁ ÚDARAITHE IONADAÍOCHT A DHÉANAMH/OVLAŠTEN(I) ZA ZASTUPANJE/È/SONO AUTORIZZATO/I A RAPPRESENTARE/PĀRSTĀVĪBAS PILNVARAS/YRA ĮGALIOJAMAS (-I) ATSTOVAUTI/KÉPVISELETI JOG FAJTÁJA/HUWA (HUMA) AWTORIZZAT(I) JIRRAPPREŻENTA(W)/IS (ZIJN) GEMACHTIGD TE VERTEGENWOORDIGEN, EN WEL/JEST (SĄ) UPOWAŻNIONY (UPOWAŻNIENI) DO REPREZENTOWANIA/HABILITADO(S) A ASSUMIR A REPRESENTAÇÃO/ESTE (SUNT) AUTORIZAT (AUTORIZAȚI) SĂ REPREZINTE/JE (SÚ) OPRÁVNENÝ(Í) ZASTUPOVAŤ/POOBLAŠČEN(-I) ZA ZASTOPANJE/ON VALTUUTETTU/OVAT VALTUUTETTUJA EDUSTAMAAN/ÄR BEMYNDIGAD(E) ATT FÖRETRÄDA FÖRETAGET

15

SEUL/ALLEIN/САМОСТОЯТЕЛНО/SOLO(S)/SAMOSTATNĚ/ALENE/ERALDI/ΜΕΜΟΝΩΜΕΝΑ/INA AONAR/SAMOSTALNO/DA SOLO/ATSEVIŠĶI/ATSKIRAI/ÖNÁLLÓ/WAĦDU/ZELFSTANDIG/SAMODZIELNIE/SÓZINHO(S)/INDIVIDUAL/JEDNOTLIVO/SAMOSTOJNO/YKSIN/ENSAM(MA)

16

CONJOINTEMENT/GEMEINSCHAFTLICH/СЪВМЕСТНО/CONJUNTAMENTE/SPOLEČNĚ/SAMMEN/KOOS/ΑΠΟ ΚΟΙΝΟΥ/LE CHÉILE/ZAJEDNIČKI/CONGIUNTAMENTE/KOPĪGI/KARTU/EGYÜTTES/IN SOLIDUM/GEZAMENLIJK/ŁĄCZNIE/CONJUNTAMENTE/SOLIDAR/SPOLOČNE/SKUPAJ/YHDESSÄ/TILLSAMMANS

17

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU/TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL/ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ/FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO/DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO/UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL/VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER/ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ/DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA/DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT/DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO/IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS/IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS/KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT/DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU/DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL/DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ/DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO/DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA/DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA/DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG/ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI/UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/239 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/239

---

P7_TA(2014)0055

Razvrščanje, označevanje in pakiranje snovi ter zmesi ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 92/58/EGS, 92/85/EGS, 94/33/ES, 98/24/ES ter Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (COM(2013)0102 – C7-0047/2013 – 2013/0062(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0102),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0047/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0047/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. marca 2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. marca 2008 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0319/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0319/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 204, 9.8.2008, str. 47.

---

P7_TC1-COD(2013)0062

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 92/58/EGS, 92/85/EGS, 94/33/ES, 98/24/ES ter Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/27/EU.)

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/240 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/240

---

P7_TA(2014)0056

Avtorske in sorodne pravice ter izdajanje večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu (COM(2012)0372 – C7-0183/2012 – 2012/0180(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2012)0372), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2012)0372),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 50(2)(g) ter členov 53 in 62 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0183/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 50(2)(g) ter členov 53 in 62 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0183/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) ter členov 50(1), 53(1) in 62 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) ter členov 50(1), 53(1) in 62 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, luksemburške poslanske zbornice, poljskega sejma in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega predloga ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, luksemburške poslanske zbornice, poljskega sejma in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega predloga ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0281/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0281/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 44, 15.2.2013, str. 104.

---

P7_TC1-COD(2012)0180

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o kolektivnem upravljanju avtorske in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/26/EU.)

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/241

---

P7_TA(2014)0057

Kazenske sankcije za trgovanje na podlagi notranjih informacij in tržno manipulacijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih sankcijah za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo (COM(2011)0654 – C7-0358/2011 – 2011/0297(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0654) in spremenjenega predloga (COM(2012)0420), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0654) in spremenjenega predloga (COM(2012)0420),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 83(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0358/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 83(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0358/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja nemškega zveznega sveta v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja nemškega zveznega sveta v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 22. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 22. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravne zadeve (A7-0344/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravne zadeve (A7-0344/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 161, 7.6.2012, str. 3.

(2)  UL C 181, 21.6.2012, str. 64.

---

P7_TC1-COD(2011)0297

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih sankcijah za zlorabo trga (direktiva o zlorabi trga)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/57/EU.)

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/242 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/242

---

P7_TA(2014)0058

Investicijski projekti na področju energetske infrastrukture ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 (COM(2013)0153 – C7-0075/2013 – 2013/0082(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0153), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0153),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0075/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0075/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0323/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0323/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 271, 19.9.2013, str. 153.

---

P7_TC1-COD(2013)0082

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji, nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 256/2014.)

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/243 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/243

---

P7_TA(2014)0059

Imenovanje člana Računskega sodišča (Klaus-Heiner LEHNE – DE)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o imenovanju Klausa Heinerja Lehneja za člana Računskega sodišča (C7-0423/2013 – 2013/0813(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 093/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0423/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0423/2013),

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0050/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0050/2014),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 23. januarja 2014 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 23. januarja 2014 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Klaus Heiner Lehne imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Klaus Heiner Lehne imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

Sreda, 5. februar 2014

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/244 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/244

---

P7_TA(2014)0070

Nenasprotovanje izvedbenemu ukrepu: tehnične zahteve in upravni postopki za letalsko osebje v civilnem letalstvu

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu (D029683/02 – 2014/2500(RPS))

(2017/C 093/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije (D029683/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije (D029683/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1), zlasti člena 7(5) in (6) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1), zlasti člena 7(5) in (6) Uredbe,

| — | ob upoštevanju mnenja z dne 18. oktobra 2013, ki ga je podal odbor iz člena 65 navedene uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja z dne 18. oktobra 2013, ki ga je podal odbor iz člena 65 navedene uredbe,

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 16. januarja 2014, v katerem je Parlament pozvala, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 16. januarja 2014, v katerem je Parlament pozvala, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 21. januarja 2014 Odbora za promet in turizem predsedniku konference predsednikov odborov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 21. januarja 2014 Odbora za promet in turizem predsedniku konference predsednikov odborov,

| — | ob upoštevanju člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2),

| — | ob upoštevanju člena 88(4)(d) in člena 87a(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88(4)(d) in člena 87a(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 87a(6) Poslovnika, ki se je iztekel 4. februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 87a(6) Poslovnika, ki se je iztekel 4. februarja 2014,

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Komisiji, in v vednost Svetu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Komisiji, in v vednost Svetu.

---

(1)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/245 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/245

---

P7_TA(2014)0071

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (C(2013)9651 – 2014/2508(DEA))

(2017/C 093/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2013)9651), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2013)9651),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 21. januarja 2014, v katerem je Parlament pozvala, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 21. januarja 2014, v katerem je Parlament pozvala, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki zajema splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (1), zlasti člena 5(3) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki zajema splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (1), zlasti člena 5(3) Uredbe,

| — | ob upoštevanju člena 87a(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 87a(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 87a(6) Poslovnika, ki se je iztekel 4. februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 87a(6) Poslovnika, ki se je iztekel 4. februarja 2014,

| A. | ker je pomembno zagotoviti, da delegirana uredba o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo začne veljati čim prej, saj je treba kodeks nujno uporabiti pri sedanjih pripravah sporazumov o partnerstvu in programov za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

A.

ker je pomembno zagotoviti, da delegirana uredba o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo začne veljati čim prej, saj je treba kodeks nujno uporabiti pri sedanjih pripravah sporazumov o partnerstvu in programov za obdobje 2014–2020;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/246 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/246

---

P7_TA(2014)0072

Pogoji za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi sezonskega dela ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi sezonskega dela (COM(2010)0379 – C7-0180/2010 – 2010/0210(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0379), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0379),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 79(2)(a) in (b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7–0180/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 79(2)(a) in (b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7–0180/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili češka poslanska zbornica, češki senat, nizozemski senat, nizozemski predstavniški dom, avstrijski državni zbor ter avstrijski zvezni svet in v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili češka poslanska zbornica, češki senat, nizozemski senat, nizozemski predstavniški dom, avstrijski državni zbor ter avstrijski zvezni svet in v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. marca 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. marca 2011 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7–0428/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7–0428/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 97

(2)  UL C 166, 7.6.2011, str. 59.

---

P7_TC1-COD(2010)0210

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/36/EU.)

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/247 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/247

---

P7_TA(2014)0073

Uvoz atlantskega veleokega tuna ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 827/2004 o prepovedi uvoza atlantskega veleokega tuna (Thunnus obesus) s poreklom iz Bolivije, Kambodže, Ekvatorialne Gvineje, Gruzije in Sierre Leone in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1036/2001 (COM(2013)0185 – C7-0091/2013 – 2013/0097(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0185), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0185),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0091/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0091/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. januarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. januarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0475/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0475/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2013)0097

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 827/2004 o prepovedi uvoza atlantskega veleokega tuna (Thunnus obesus) s poreklom iz Bolivije, Kambodže, Ekvatorialne Gvineje, Gruzije in Sierre Leone in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1036/2001

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 249/2014.)

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/248 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/248

---

P7_TA(2014)0074

Protokol med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, v imenu Evropske unije (11871/2013 – C7-0484/2013 – 2013/0216(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 093/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (11871/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (11871/2013),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v Sporazumu med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o partnerstvu v ribiškem sektorju (11875/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v Sporazumu med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o partnerstvu v ribiškem sektorju (11875/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0484/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0484/2013),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2012 o poročilu EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2012 o poročilu EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj (1),

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0049/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0049/2014),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu pošlje akte in sklepe srečanj skupnega odbora iz člena 9 sporazuma, večletni sektorski program iz člena 3 protokola, rezultate letnih ocen ter akte in sklepe sestankov iz člena 4 protokola; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu izvajanja veljavnega protokola in pred začetkom pogajanj o njegovem podaljšanju predloži celovito poročilo o njegovem izvajanju, pri čemer naj se izmeri koriščenje ribolovnih možnosti in oceni stroškovno učinkovitost protokola; vztraja, da dostop do poročila ne sme biti nepotrebno omejen; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu pošlje akte in sklepe srečanj skupnega odbora iz člena 9 sporazuma, večletni sektorski program iz člena 3 protokola, rezultate letnih ocen ter akte in sklepe sestankov iz člena 4 protokola; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu izvajanja veljavnega protokola in pred začetkom pogajanj o njegovem podaljšanju predloži celovito poročilo o njegovem izvajanju, pri čemer naj se izmeri koriščenje ribolovnih možnosti in oceni stroškovno učinkovitost protokola; vztraja, da dostop do poročila ne sme biti nepotrebno omejen;

| 3. | poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega z novim protokolom in njegovim podaljšanjem; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega z novim protokolom in njegovim podaljšanjem;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Gabonske republike. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Gabonske republike.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0399.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/249 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/249

---

P7_TA(2014)0075

Odnosi med EU na eni strani in Grenlandijo ter Kraljevino Dansko na drugi strani *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (12274/2013 – C7-0237/2013 – 2011/0410(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2017/C 093/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12274/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12274/2013),

| — | ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0237/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0237/2013),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0054/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0054/2014),

| 1. | odobri osnutek Sveta, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti osnutek; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti osnutek;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Pomoč Unije mora biti usmerjena tja, kjer ima večji učinek, pri tem pa je treba upoštevati njeno zmožnost, da deluje v svetovnem merilu in se odzove na globalne izzive, kot so izkoreninjenje revščine,
  trajnosten
  in
  vključujoč
  razvoj ter spodbujanje demokracije, dobrega upravljanja, človekovih pravic in pravne države po vsem svetu, njeno dolgoročno in predvidljivo zavezanost zagotavljanju razvojne pomoči in njeno vlogo pri usklajevanju z državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

(10)

Pomoč Unije mora biti usmerjena tja, kjer ima večji učinek, pri tem pa je treba upoštevati njeno zmožnost, da deluje v svetovnem merilu in se odzove na globalne izzive, kot so izkoreninjenje revščine,
  trajnosten
  in
  vključujoč
  razvoj ter spodbujanje demokracije, dobrega upravljanja, človekovih pravic in pravne države po vsem svetu, njeno dolgoročno in predvidljivo zavezanost zagotavljanju razvojne pomoči in njeno vlogo pri usklajevanju z državami članicami.

| (10) | Pomoč Unije mora biti usmerjena tja, kjer ima večji učinek, pri tem pa je treba upoštevati njeno zmožnost, da deluje v svetovnem merilu in se odzove na globalne izzive, kot so izkoreninjenje revščine,
  trajnostna
  in
  vključujoča
  razvoj
  in rast
  ter spodbujanje demokracije, dobrega upravljanja, človekovih pravic in pravne države po vsem svetu, njeno dolgoročno in predvidljivo zavezanost zagotavljanju razvojne pomoči in njeno vlogo pri usklajevanju z državami članicami. |
| --- | --- |

(10)

Pomoč Unije mora biti usmerjena tja, kjer ima večji učinek, pri tem pa je treba upoštevati njeno zmožnost, da deluje v svetovnem merilu in se odzove na globalne izzive, kot so izkoreninjenje revščine,
  trajnostna
  in
  vključujoča
  razvoj
  in rast
  ter spodbujanje demokracije, dobrega upravljanja, človekovih pravic in pravne države po vsem svetu, njeno dolgoročno in predvidljivo zavezanost zagotavljanju razvojne pomoči in njeno vlogo pri usklajevanju z državami članicami.

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Partnerstvo med EU in Grenlandijo mora zagotoviti okvir za redne razprave o zadevah, ki so v interesu Unije ali Grenlandije, kot so globalna vprašanja, pri katerih bi lahko izmenjava mnenj ter morebitno približevanje zamisli in stališč koristilo obema partnericama. Vedno večji vpliv podnebnih sprememb na človekovo delovanje in okolje, pomorski promet, naravni viri, vključno s surovinami, ter raziskave in inovacije zahtevajo dialog in okrepljeno sodelovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

(11)

Partnerstvo med EU in Grenlandijo mora zagotoviti okvir za redne razprave o zadevah, ki so v interesu Unije ali Grenlandije, kot so globalna vprašanja, pri katerih bi lahko izmenjava mnenj ter morebitno približevanje zamisli in stališč koristilo obema partnericama. Vedno večji vpliv podnebnih sprememb na človekovo delovanje in okolje, pomorski promet, naravni viri, vključno s surovinami, ter raziskave in inovacije zahtevajo dialog in okrepljeno sodelovanje.

| (11) | Partnerstvo med EU in Grenlandijo mora zagotoviti okvir za redne razprave o zadevah, ki so v interesu Unije ali Grenlandije, kot so globalna vprašanja, pri katerih bi lahko izmenjava mnenj ter morebitno približevanje zamisli in stališč koristilo obema partnericama. Vedno večji vpliv podnebnih sprememb na človekovo delovanje in okolje, pomorski promet, naravni viri, vključno s surovinami, ter
  izobraževanje,
  raziskave in inovacije zahtevajo dialog in okrepljeno sodelovanje. |
| --- | --- |

(11)

Partnerstvo med EU in Grenlandijo mora zagotoviti okvir za redne razprave o zadevah, ki so v interesu Unije ali Grenlandije, kot so globalna vprašanja, pri katerih bi lahko izmenjava mnenj ter morebitno približevanje zamisli in stališč koristilo obema partnericama. Vedno večji vpliv podnebnih sprememb na človekovo delovanje in okolje, pomorski promet, naravni viri, vključno s surovinami, ter
  izobraževanje,
  raziskave in inovacije zahtevajo dialog in okrepljeno sodelovanje.

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 11a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Vlada Grenlandije bi morala pripraviti in predložiti programski dokument za trajnostni razvoj Grenlandije. Dokument bi bilo treba pripraviti, izvajati in oceniti na podlagi preglednega in participativnega pristopa. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

(11a)

Vlada Grenlandije bi morala pripraviti in predložiti programski dokument za trajnostni razvoj Grenlandije. Dokument bi bilo treba pripraviti, izvajati in oceniti na podlagi preglednega in participativnega pristopa.

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Finančna pomoč Unije za obdobje 2014–2020 bi morala biti usmerjena na
  eno ali največ dve področji
  sodelovanja, da bi se lahko s partnerstvom dosegel največji možni učinek, omogočile ekonomije obsega in sinergijski učinki ter dosegla večja učinkovitost in prepoznavnost ukrepov Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

(13)

Finančna pomoč Unije za obdobje 2014–2020 bi morala biti usmerjena na
  eno ali največ dve področji
  sodelovanja, da bi se lahko s partnerstvom dosegel največji možni učinek, omogočile ekonomije obsega in sinergijski učinki ter dosegla večja učinkovitost in prepoznavnost ukrepov Unije.

| (13) | Finančna pomoč Unije za obdobje 2014–2020 bi morala biti usmerjena na
  manjše število področij
  sodelovanja, da bi se lahko s partnerstvom dosegel največji možni učinek, omogočile ekonomije obsega in sinergijski učinki ter dosegla večja učinkovitost in prepoznavnost ukrepov Unije. |
| --- | --- |

(13)

Finančna pomoč Unije za obdobje 2014–2020 bi morala biti usmerjena na
  manjše število področij
  sodelovanja, da bi se lahko s partnerstvom dosegel največji možni učinek, omogočile ekonomije obsega in sinergijski učinki ter dosegla večja učinkovitost in prepoznavnost ukrepov Unije.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 13a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Pri vsakem sodelovanju na področju raziskovanja, črpanja in izkoriščanja naravnih virov Grenlandije, zlasti mineralov, nafte in plina, bi bilo treba upoštevati najvišje varnostne, socialne in okoljske standarde ter stroga merila upravljanja okolja, da se zagotovi trajnostna raba virov ter ohrani dragocen, toda krhek arktični ekosistem. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

(13a)

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Programske dokumente in ukrepe financiranja, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (5)

  . Ob upoštevanju narave teh izvedbenih aktov, zlasti njihove naravnanosti v okviru politik ali njihovih finančnih posledic, bi bilo treba za njihovo sprejetje načeloma uporabiti postopek pregleda, razen za tehnične izvedbene ukrepe majhnega finančnega obsega. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

(17)

Programske dokumente in ukrepe financiranja, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (5)

  . Ob upoštevanju narave teh izvedbenih aktov, zlasti njihove naravnanosti v okviru politik ali njihovih finančnih posledic, bi bilo treba za njihovo sprejetje načeloma uporabiti postopek pregleda, razen za tehnične izvedbene ukrepe majhnega finančnega obsega.

črtano

Sprememba 7

Predlog sklepa

Uvodna izjava 17a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi lahko sprejela programske dokumente in ukrepe financiranja, potrebne za izvajanje tega sklepa. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija pri pripravi in snovanju delegiranih aktov nadalje zagotovi, da se ustrezni dokumenti sočasno, pravočasno in ustrezno predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

(17a)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi lahko sprejela programske dokumente in ukrepe financiranja, potrebne za izvajanje tega sklepa. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija pri pripravi in snovanju delegiranih aktov nadalje zagotovi, da se ustrezni dokumenti sočasno, pravočasno in ustrezno predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Potrjuje geostrateški položaj Grenlandije v arktični regiji
  in problematiko iskanja in izkoriščanja naravnih virov, vključno s surovinami,
  ter zagotavlja okrepljeno sodelovanje in dialog o politiki glede
  teh vprašanj
  . | 2.   Potrjuje geostrateški položaj Grenlandije v arktični regiji ter zagotavlja okrepljeno sodelovanje in dialog o politiki glede
  vprašanj, ki so v skupnem interesu obeh strani
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

2.   Potrjuje geostrateški položaj Grenlandije v arktični regiji
  in problematiko iskanja in izkoriščanja naravnih virov, vključno s surovinami,
  ter zagotavlja okrepljeno sodelovanje in dialog o politiki glede
  teh vprašanj
  .

2.   Potrjuje geostrateški položaj Grenlandije v arktični regiji ter zagotavlja okrepljeno sodelovanje in dialog o politiki glede
  vprašanj, ki so v skupnem interesu obeh strani
  .

Sprememba 9

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| — | globalna vprašanja, med drugim tudi energetika, podnebne spremembe in okolje, naravni viri, vključno s surovinami, pomorski promet, raziskave in inovacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

—

globalna vprašanja, med drugim tudi energetika, podnebne spremembe in okolje, naravni viri, vključno s surovinami, pomorski promet, raziskave in inovacije;

| — | globalna vprašanja, med drugim tudi energetika, podnebne spremembe in okolje,
  biotska raznovrstnost,
  naravni viri, vključno s surovinami, pomorski promet, raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

—

globalna vprašanja, med drugim tudi energetika, podnebne spremembe in okolje,
  biotska raznovrstnost,
  naravni viri, vključno s surovinami, pomorski promet, raziskave in inovacije;

Sprememba 10

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| — | vprašanja v zvezi z Arktiko. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

—

vprašanja v zvezi z Arktiko.

| — | vprašanja v zvezi z Arktiko
  , vključno s sodelovanjem Evropske unije kot stalne opazovalke v Arktičnem svetu |
| --- | --- |

—

vprašanja v zvezi z Arktiko
  , vključno s sodelovanjem Evropske unije kot stalne opazovalke v Arktičnem svetu

Sprememba 11

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podpirati Grenlandijo in sodelovati z njo, da se spopade z glavnimi izzivi, predvsem s 
  trajnostno
  diverzifikacijo gospodarstva, potrebo po izboljšanju usposobljenosti svoje delovne sile, vključno z znanstveniki, in grenlandskih informacijskih sistemov na področju informacijske in telekomunikacijske tehnologije. Doseganje teh ciljev se meri z odstotkom trgovinske bilance v BDP, odstotkom ribiškega sektorja v skupnem izvozu, rezultati statističnih kazalnikov na področju izobraževanja in drugimi ustreznimi kazalniki; |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

(a)

podpirati Grenlandijo in sodelovati z njo, da se spopade z glavnimi izzivi, predvsem s 
  trajnostno
  diverzifikacijo gospodarstva, potrebo po izboljšanju usposobljenosti svoje delovne sile, vključno z znanstveniki, in grenlandskih informacijskih sistemov na področju informacijske in telekomunikacijske tehnologije. Doseganje teh ciljev se meri z odstotkom trgovinske bilance v BDP, odstotkom ribiškega sektorja v skupnem izvozu, rezultati statističnih kazalnikov na področju izobraževanja in drugimi ustreznimi kazalniki;

| (a) | podpirati Grenlandijo in sodelovati z njo, da se spopade z glavnimi izzivi, predvsem s 
  trajnostnim razvojem in
  diverzifikacijo gospodarstva, potrebo po izboljšanju usposobljenosti svoje delovne sile, vključno z znanstveniki, in grenlandskih informacijskih sistemov na področju informacijske in telekomunikacijske tehnologije. Doseganje teh ciljev se meri z odstotkom trgovinske bilance v BDP, odstotkom ribiškega sektorja v skupnem izvozu, rezultati statističnih kazalnikov na področju izobraževanja in drugimi ustreznimi kazalniki; |
| --- | --- |

(a)

podpirati Grenlandijo in sodelovati z njo, da se spopade z glavnimi izzivi, predvsem s 
  trajnostnim razvojem in
  diverzifikacijo gospodarstva, potrebo po izboljšanju usposobljenosti svoje delovne sile, vključno z znanstveniki, in grenlandskih informacijskih sistemov na področju informacijske in telekomunikacijske tehnologije. Doseganje teh ciljev se meri z odstotkom trgovinske bilance v BDP, odstotkom ribiškega sektorja v skupnem izvozu, rezultati statističnih kazalnikov na področju izobraževanja in drugimi ustreznimi kazalniki;

Sprememba 12

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podpirati Grenlandijo in sodelovati z njo, da se spopade z glavnimi izzivi, predvsem s trajnostno diverzifikacijo gospodarstva, potrebo po izboljšanju usposobljenosti svoje delovne sile,
  vključno z znanstveniki
  , in grenlandskih informacijskih sistemov na področju informacijske in telekomunikacijske tehnologije. Doseganje teh ciljev se meri z odstotkom trgovinske bilance v BDP, odstotkom ribiškega sektorja v skupnem izvozu, rezultati statističnih kazalnikov na področju izobraževanja in drugimi ustreznimi kazalniki; |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

(a)

podpirati Grenlandijo in sodelovati z njo, da se spopade z glavnimi izzivi, predvsem s trajnostno diverzifikacijo gospodarstva, potrebo po izboljšanju usposobljenosti svoje delovne sile,
  vključno z znanstveniki
  , in grenlandskih informacijskih sistemov na področju informacijske in telekomunikacijske tehnologije. Doseganje teh ciljev se meri z odstotkom trgovinske bilance v BDP, odstotkom ribiškega sektorja v skupnem izvozu, rezultati statističnih kazalnikov na področju izobraževanja in drugimi ustreznimi kazalniki;

| (a) | podpirati Grenlandijo in sodelovati z njo, da se spopade z glavnimi izzivi, predvsem s trajnostno diverzifikacijo gospodarstva, potrebo po izboljšanju usposobljenosti svoje delovne sile,
  tudi na področju rudarstva in znanosti
  , in grenlandskih informacijskih sistemov na področju informacijske in telekomunikacijske tehnologije. Doseganje teh ciljev se meri z odstotkom trgovinske bilance v BDP, odstotkom ribiškega sektorja v skupnem izvozu, rezultati statističnih kazalnikov na področju izobraževanja in drugimi ustreznimi kazalniki; |
| --- | --- |

(a)

podpirati Grenlandijo in sodelovati z njo, da se spopade z glavnimi izzivi, predvsem s trajnostno diverzifikacijo gospodarstva, potrebo po izboljšanju usposobljenosti svoje delovne sile,
  tudi na področju rudarstva in znanosti
  , in grenlandskih informacijskih sistemov na področju informacijske in telekomunikacijske tehnologije. Doseganje teh ciljev se meri z odstotkom trgovinske bilance v BDP, odstotkom ribiškega sektorja v skupnem izvozu, rezultati statističnih kazalnikov na področju izobraževanja in drugimi ustreznimi kazalniki;

Sprememba 13

Predlog sklepa

Člen 3 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | energija,
  podnebje
  , okolje in biotska raznovrstnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

(c)

energija,
  podnebje
  , okolje in biotska raznovrstnost;

| (c) | energija,
  podnebne spremembe
  , okolje in biotska raznovrstnost; |
| --- | --- |

(c)

energija,
  podnebne spremembe
  , okolje in biotska raznovrstnost;

Sprememba 14

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| PDTR temelji na posvetovanjih in dialogu
  s
  civilno družbo, lokalnimi organi in drugimi deležniki, črpa pa iz pridobljenih izkušenj in najboljših praks, da bi se zagotovila zadostna odgovornost za njegovo izvajanje. | PDTR temelji na posvetovanjih in dialogu
  z grenlandsko
  civilno družbo,
  socialnimi partnerji, parlamentom,
  lokalnimi organi in drugimi deležniki, črpa pa iz pridobljenih izkušenj in najboljših praks, da bi se zagotovila zadostna odgovornost za njegovo izvajanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

PDTR temelji na posvetovanjih in dialogu
  s
  civilno družbo, lokalnimi organi in drugimi deležniki, črpa pa iz pridobljenih izkušenj in najboljših praks, da bi se zagotovila zadostna odgovornost za njegovo izvajanje.

PDTR temelji na posvetovanjih in dialogu
  z grenlandsko
  civilno družbo,
  socialnimi partnerji, parlamentom,
  lokalnimi organi in drugimi deležniki, črpa pa iz pridobljenih izkušenj in najboljših praks, da bi se zagotovila zadostna odgovornost za njegovo izvajanje.

Sprememba 15

Predlog sklepa

Člen 4 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   PDTR se odobri v skladu s postopkom
  pregleda iz člena 9(2)
  . Ta postopek se uporablja tudi v primeru temeljitih pregledov, zaradi katerih bi se bistveno spremenila strategija ali načrtovanje. Vendar postopka pregleda ni treba uporabiti za nebistvene spremembe PDTR, kot so tehnične prilagoditve, prerazporeditve sredstev v okviru dodelitev po posameznih prednostnih področjih ali povečanje oziroma zmanjšanje obsega prvotne okvirne dodelitve za manj kot 20 %, če te spremembe ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v PDTR. V takem primeru se prilagoditve v enem mesecu sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu. | 6.   PDTR se odobri
  z delegiranimi akti
  v skladu s postopkom
  iz členov 9a in 9b.
  Ta postopek se uporablja tudi v primeru temeljitih pregledov, zaradi katerih bi se bistveno spremenila strategija ali načrtovanje. Vendar postopka pregleda ni treba uporabiti za nebistvene spremembe PDTR, kot so tehnične prilagoditve, prerazporeditve sredstev v okviru dodelitev po posameznih prednostnih področjih ali povečanje oziroma zmanjšanje obsega prvotne okvirne dodelitve za manj kot 20 %, če te spremembe ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v PDTR. V takem primeru se prilagoditve v enem mesecu sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

6.   PDTR se odobri v skladu s postopkom
  pregleda iz člena 9(2)
  . Ta postopek se uporablja tudi v primeru temeljitih pregledov, zaradi katerih bi se bistveno spremenila strategija ali načrtovanje. Vendar postopka pregleda ni treba uporabiti za nebistvene spremembe PDTR, kot so tehnične prilagoditve, prerazporeditve sredstev v okviru dodelitev po posameznih prednostnih področjih ali povečanje oziroma zmanjšanje obsega prvotne okvirne dodelitve za manj kot 20 %, če te spremembe ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v PDTR. V takem primeru se prilagoditve v enem mesecu sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

6.   PDTR se odobri
  z delegiranimi akti
  v skladu s postopkom
  iz členov 9a in 9b.
  Ta postopek se uporablja tudi v primeru temeljitih pregledov, zaradi katerih bi se bistveno spremenila strategija ali načrtovanje. Vendar postopka pregleda ni treba uporabiti za nebistvene spremembe PDTR, kot so tehnične prilagoditve, prerazporeditve sredstev v okviru dodelitev po posameznih prednostnih področjih ali povečanje oziroma zmanjšanje obsega prvotne okvirne dodelitve za manj kot 20 %, če te spremembe ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v PDTR. V takem primeru se prilagoditve v enem mesecu sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 16

Predlog sklepa

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Evropska komisija, vlada Grenlandije in vlada Danske do 31. decembra 2017 opravijo vmesni pregled PDTR in njegovega učinka na Grenlandijo kot celoto. Komisija v ta pregled vključi vse zadevne deležnike
  , vključno z nedržavnimi akterji ali lokalnimi organi
  . | 1.   Evropska komisija, vlada Grenlandije in vlada Danske do 31. decembra 2017 opravijo vmesni pregled PDTR in njegovega učinka na Grenlandijo kot celoto. Komisija v ta pregled vključi vse zadevne deležnike,
  navedene v členu 4(4)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

1.   Evropska komisija, vlada Grenlandije in vlada Danske do 31. decembra 2017 opravijo vmesni pregled PDTR in njegovega učinka na Grenlandijo kot celoto. Komisija v ta pregled vključi vse zadevne deležnike
  , vključno z nedržavnimi akterji ali lokalnimi organi
  .

1.   Evropska komisija, vlada Grenlandije in vlada Danske do 31. decembra 2017 opravijo vmesni pregled PDTR in njegovega učinka na Grenlandijo kot celoto. Komisija v ta pregled vključi vse zadevne deležnike,
  navedene v členu 4(4)
  .

Sprememba 17

Predlog sklepa

Člen 8 – odstavek 1a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Če se vlada Grenlandije odloči, da bo v PDTR vključila prošnjo za finančno pomoč Unije na področju izobraževanja in usposabljanja, bo pri takšni pomoči ustrezno upoštevana potreba po prispevanju k prizadevanjem Grenlandije za krepitev zmogljivosti na tem področju in zagotavljanju tehnične podpore. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

1a.
     
  Če se vlada Grenlandije odloči, da bo v PDTR vključila prošnjo za finančno pomoč Unije na področju izobraževanja in usposabljanja, bo pri takšni pomoči ustrezno upoštevana potreba po prispevanju k prizadevanjem Grenlandije za krepitev zmogljivosti na tem področju in zagotavljanju tehnične podpore.

Sprememba 18

Predlog sklepa

Člen 9a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a |
| | Prenos pooblastil na Komisijo |
| | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9b za odobritev PDTR. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

Člen 9a

Prenos pooblastil na Komisijo

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9b za odobritev PDTR.

Sprememba 19

Predlog sklepa

Člen 9b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9b |
| | Izvajanje pooblastila |
| | 1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. |
| | 2.
     
  Pooblastilo iz člena 9a se podeli za obdobje veljavnosti tega sklepa. |
| | 3.
     
  Pooblastilo iz člena 9a lahko kadar koli prekliče Svet. Če je Svet začel notranji postopek za odločitev o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti Evropski parlament in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve, pri tem pa navede preneseno pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |
| | 4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. |
| | 5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 9b, začne veljati le, če mu Svet v roku dveh mesecev od uradnega obvestila ne nasprotuje, ali če pred iztekom tega roka obvesti Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Ta rok se na pobudo Sveta podaljša za dva meseca. |
| | Če namerava nasprotovati delegiranemu aktu, si Svet prizadeva, da o tem v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve obvesti Evropski parlament, pri tem pa navede, kateremu delegiranemu aktu namerava nasprotovati in možne razloge za nasprotovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

Člen 9b

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo iz člena 9a se podeli za obdobje veljavnosti tega sklepa.

3.
     
  Pooblastilo iz člena 9a lahko kadar koli prekliče Svet. Če je Svet začel notranji postopek za odločitev o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti Evropski parlament in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve, pri tem pa navede preneseno pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 9b, začne veljati le, če mu Svet v roku dveh mesecev od uradnega obvestila ne nasprotuje, ali če pred iztekom tega roka obvesti Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Ta rok se na pobudo Sveta podaljša za dva meseca.

Če namerava nasprotovati delegiranemu aktu, si Svet prizadeva, da o tem v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve obvesti Evropski parlament, pri tem pa navede, kateremu delegiranemu aktu namerava nasprotovati in možne razloge za nasprotovanje.

Sprememba 20

Predlog sklepa

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 10 | črtano |
| Postopek v odboru | |
| 1.
     
  Evropski komisiji pomaga odbor za Grenlandijo (v nadaljnjem besedilu: odbor). Ta odbor je odbor v pomenu Uredbe (EU) št. 182/2011. | |
| 2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št 182/2011. | |
| 3.
     
  Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora. | |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

Člen 10

črtano

Postopek v odboru

1.
     
  Evropski komisiji pomaga odbor za Grenlandijo (v nadaljnjem besedilu: odbor). Ta odbor je odbor v pomenu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št 182/2011.

3.
     
  Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

Sprememba 21

Predlog sklepa

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Svet | Sprememba |
| --- | --- |
| Okvirni znesek za izvajanje tega sklepa v obdobju 2014–2020 znaša [217,8 milijona
  ]

   (6) EUR. | Glede na dolgoletne in posebne odnose med EU in Grenlandijo ter vse večjo pomembnost Arktike v svetovnem merilu, se potrdi nadaljevanje finančnih obveznosti EU do Grenlandije.
  Okvirni znesek za izvajanje tega sklepa v obdobju 2014–2020
  zato
  znaša 217,8 milijona EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Svet

Sprememba

Okvirni znesek za izvajanje tega sklepa v obdobju 2014–2020 znaša [217,8 milijona
  ]

   (6) EUR.

Glede na dolgoletne in posebne odnose med EU in Grenlandijo ter vse večjo pomembnost Arktike v svetovnem merilu, se potrdi nadaljevanje finančnih obveznosti EU do Grenlandije.
  Okvirni znesek za izvajanje tega sklepa v obdobju 2014–2020
  zato
  znaša 217,8 milijona EUR.

---

(5)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13–18.

(6)  
  Vsi referenčni zneski se bodo vnesli po zaključku pogajanj o večletnem finančnem okviru (2014–2020).

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/258 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/258

---

P7_TA(2014)0077

Imenovanje podpredsednika Nadzornega odbora Evropske centralne banke

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu Evropske centralne banke za imenovanje podpredsednice Nadzornega odbora Evropske centralne banke (N7-0003/2014 – C7-0017/2014 – 2014/0900(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 093/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Evropske centralne banke z dne 22. januarja 2014 o imenovanju podpredsednice Nadzornega odbora Evropske centralne banke (N7-0003/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Evropske centralne banke z dne 22. januarja 2014 o imenovanju podpredsednice Nadzornega odbora Evropske centralne banke (N7-0003/2014),

| — | ob upoštevanju člena 26(3) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26(3) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko o praktičnih podrobnostih uresničevanja demokratične odgovornosti in nadzora nad opravljanjem nalog, prenesenih na Evropsko centralno banko v okviru enotnega mehanizma nadzora (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko o praktičnih podrobnostih uresničevanja demokratične odgovornosti in nadzora nad opravljanjem nalog, prenesenih na Evropsko centralno banko v okviru enotnega mehanizma nadzora (2),

| — | ob upoštevanju Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0086/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0086/2014),

| A. | ker člen 26(3) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da Evropska centralna banka (ECB) predloži Parlamentu predlog za imenovanje podpredsednika svojega Nadzornega odbora in da se podpredsednik izbere izbere izmed članov Izvršilnega odbora ECB; |
| --- | --- |

A.

ker člen 26(3) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da Evropska centralna banka (ECB) predloži Parlamentu predlog za imenovanje podpredsednika svojega Nadzornega odbora in da se podpredsednik izbere izbere izmed članov Izvršilnega odbora ECB;

| B. | ker člen 26(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da se pri imenovanju članov Nadzornega odbora v skladu s to uredbo spoštujejo načela uravnotežene zastopanosti spolov, izkušenosti in usposobljenosti; |
| --- | --- |

B.

ker člen 26(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da se pri imenovanju članov Nadzornega odbora v skladu s to uredbo spoštujejo načela uravnotežene zastopanosti spolov, izkušenosti in usposobljenosti;

| C. | ker je Evropski svet 21. januarja 2014 imenoval Sabine Lautenschläger za članico Izvršnega odbora ECB v skladu s členom 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropski svet 21. januarja 2014 imenoval Sabine Lautenschläger za članico Izvršnega odbora ECB v skladu s členom 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| D. | ker je ECB v pismu z dne 22. januarja 2014 Parlamentu predložila predlog o imenovanju Sabine Lautenschläger za podpredsednico Nadzornega odbora ECB za obdobje petih let; |
| --- | --- |

D.

ker je ECB v pismu z dne 22. januarja 2014 Parlamentu predložila predlog o imenovanju Sabine Lautenschläger za podpredsednico Nadzornega odbora ECB za obdobje petih let;

| E. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve Parlamenta nato ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 26(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1024/2013; ker je odbor pri ocenjevanju prejel življenjepis od predlagane kandidatke ter njene odgovore na pisna vprašanja; |
| --- | --- |

E.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve Parlamenta nato ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 26(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1024/2013; ker je odbor pri ocenjevanju prejel življenjepis od predlagane kandidatke ter njene odgovore na pisna vprašanja;

| F. | ker je imela kandidatka 3. februarja 2014 predstavitev v odboru, ki jo je začela z uvodno izjavo, nato pa je nadaljevala z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

F.

ker je imela kandidatka 3. februarja 2014 predstavitev v odboru, ki jo je začela z uvodno izjavo, nato pa je nadaljevala z odgovori na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri predlog ECB za imenovanje Sabine Lautenschläger za podpredsednico Nadzornega odbora ECB; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog ECB za imenovanje Sabine Lautenschläger za podpredsednico Nadzornega odbora ECB;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropski centralni banki, Svetu in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropski centralni banki, Svetu in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

(2)  UL L 320, 30.11.2013, str. 1.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/259 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/259

---

P7_TA(2014)0078

Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava (12418/2012 – C7-0146/2013 – 2012/0127(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 093/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12418/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12418/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava (12513/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava (12513/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 103 in 352 ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0146/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 103 in 352 ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0146/2013),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0060/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0060/2014),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | opominja Svet, da bo moral od Parlamenta pridobiti ponovno odobritev, če bi prišlo do sprememb v osnutku sklepa; |
| --- | --- |

2.

opominja Svet, da bo moral od Parlamenta pridobiti ponovno odobritev, če bi prišlo do sprememb v osnutku sklepa;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/260 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/260

---

P7_TA(2014)0080

Pooblastitev držav članic za ratifikacijo pogodbe o trgovini z orožjem v interesu Evropske unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic za ratifikacijo pogodbe o trgovini z orožjem v interesu Evropske unije (12178/2013 – C7-0233/2013 – 2013/0225(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 093/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12178/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12178/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje Sveta za odobritev v skladu s členoma 114 in 207(3) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0233/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje Sveta za odobritev v skladu s členoma 114 in 207(3) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0233/2013),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0041/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0041/2014),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/261 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/261

---

P7_TA(2014)0082

Zaščita proti dampinškemu in subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 5. februarja 2014 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, in Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (COM(2013)0192 – C7-0097/2013 – 2013/0103(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/50)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Na podlagi pregleda bi bilo treba spremeniti nekatere določbe uredb, da bi se izboljšali preglednost in predvidljivost, zagotovili učinkoviti ukrepi za boj proti povračilnim ukrepom, izboljšali uspešnost in izvrševanje ter optimiziralo pregledovanje.
  Poleg tega bi bilo treba v uredbi vključiti nekatere prakse, ki so se v zadnjih letih uporabljale v okviru protidampinških in protisubvencijskih preiskav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Na podlagi pregleda bi bilo treba spremeniti nekatere določbe uredb, da bi se izboljšali preglednost in predvidljivost, zagotovili učinkoviti ukrepi za boj proti povračilnim ukrepom, izboljšali uspešnost in izvrševanje ter optimiziralo pregledovanje.
  Poleg tega bi bilo treba v uredbi vključiti nekatere prakse, ki so se v zadnjih letih uporabljale v okviru protidampinških in protisubvencijskih preiskav.

| (3) | Na podlagi pregleda bi bilo treba spremeniti nekatere določbe uredb, da bi se izboljšali preglednost in predvidljivost, zagotovili učinkoviti ukrepi za boj proti povračilnim ukrepom
  tretjih držav
  , izboljšali uspešnost in izvrševanje ter optimiziralo pregledovanje. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi pregleda bi bilo treba spremeniti nekatere določbe uredb, da bi se izboljšali preglednost in predvidljivost, zagotovili učinkoviti ukrepi za boj proti povračilnim ukrepom
  tretjih držav
  , izboljšali uspešnost in izvrševanje ter optimiziralo pregledovanje.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Da bi se izboljšali preglednost in predvidljivost protidampinških in protisubvencijskih preiskav, bi morale biti strani, na katere vpliva uvedba začasnih protidampinških in izravnalnih ukrepov, zlasti uvozniki, obveščene o bližnji uvedbi takšnih ukrepov. Predhodno obdobje bi moralo biti enako dolgo kot obdobje med predložitvijo osnutka izvedbenega akta protidampinškemu odboru, ustanovljenem v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1225/2009, in protisubvencijskem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 597/2009, ter sprejetjem navedenega akta s strani Komisije. To obdobje je določeno v členu 3(3) Uredbe (EU) št. 182/2011. Poleg tega je pri preiskavah, v katerih ni primerno uvesti začasnih ukrepov, zaželeno, da so strani obveščene dovolj zgodaj pred takšno neuvedbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Da bi se izboljšali preglednost in predvidljivost protidampinških in protisubvencijskih preiskav, bi morale biti strani, na katere vpliva uvedba začasnih protidampinških in izravnalnih ukrepov, zlasti uvozniki, obveščene o bližnji uvedbi takšnih ukrepov. Predhodno obdobje bi moralo biti enako dolgo kot obdobje med predložitvijo osnutka izvedbenega akta protidampinškemu odboru, ustanovljenem v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1225/2009, in protisubvencijskem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 597/2009, ter sprejetjem navedenega akta s strani Komisije. To obdobje je določeno v členu 3(3) Uredbe (EU) št. 182/2011. Poleg tega je pri preiskavah, v katerih ni primerno uvesti začasnih ukrepov, zaželeno, da so strani obveščene dovolj zgodaj pred takšno neuvedbo.

črtano

Sprememba 95

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Izvoznikom ali proizvajalcem bi bilo treba omogočiti kratko obdobje pred uvedbo začasnih ukrepov, da preverijo izračun svoje posamezne stopnje dampinga ali subvencijske stopnje. Napake pri izračunu bi bilo potem mogoče popraviti pred uvedbo ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Izvoznikom ali proizvajalcem bi bilo treba omogočiti kratko obdobje pred uvedbo začasnih ukrepov, da preverijo izračun svoje posamezne stopnje dampinga ali subvencijske stopnje. Napake pri izračunu bi bilo potem mogoče popraviti pred uvedbo ukrepov.

črtano

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Da bi se zagotovili učinkoviti ukrepi za boj proti povračilnim ukrepom, bi morali proizvajalci Unije imeti možnost, da uporabijo uredbi brez strahu pred povračilnimi ukrepi tretjih oseb. V skladu z veljavnimi določbami se lahko v posebnih okoliščinah preiskava začne, ne da bi bila prejeta pritožba, kadar obstajajo zadostni dokazi o obstoju dampinga oziroma subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, škode in vzročne zveze. Take posebne okoliščine bi morale vključevati grožnjo povračilnih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Da bi se zagotovili učinkoviti ukrepi za boj proti povračilnim ukrepom, bi morali proizvajalci Unije imeti možnost, da uporabijo uredbi brez strahu pred povračilnimi ukrepi tretjih oseb. V skladu z veljavnimi določbami se lahko v posebnih okoliščinah preiskava začne, ne da bi bila prejeta pritožba, kadar obstajajo zadostni dokazi o obstoju dampinga oziroma subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, škode in vzročne zveze. Take posebne okoliščine bi morale vključevati grožnjo povračilnih ukrepov.

| (6) | Da bi se zagotovili učinkoviti ukrepi za boj proti povračilnim ukrepom, bi morali proizvajalci Unije imeti možnost, da uporabijo uredbi brez strahu pred povračilnimi ukrepi tretjih strani. V skladu z veljavnimi določbami se lahko v posebnih okoliščinah,
  zlasti ko gre za raznolike in razdrobljene sektorje, večinoma sestavljene iz malih in srednjih podjetij,
  preiskava začne, ne da bi bila prejeta pritožba, kadar obstajajo zadostni dokazi o obstoju dampinga oziroma subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, škode in vzročne zveze. Take posebne okoliščine bi morale vključevati grožnjo povračilnih ukrepov
  tretjih držav
  . |
| --- | --- |

(6)

Da bi se zagotovili učinkoviti ukrepi za boj proti povračilnim ukrepom, bi morali proizvajalci Unije imeti možnost, da uporabijo uredbi brez strahu pred povračilnimi ukrepi tretjih strani. V skladu z veljavnimi določbami se lahko v posebnih okoliščinah,
  zlasti ko gre za raznolike in razdrobljene sektorje, večinoma sestavljene iz malih in srednjih podjetij,
  preiskava začne, ne da bi bila prejeta pritožba, kadar obstajajo zadostni dokazi o obstoju dampinga oziroma subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, škode in vzročne zveze. Take posebne okoliščine bi morale vključevati grožnjo povračilnih ukrepov
  tretjih držav
  .

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Kadar se preiskava ne začne na podlagi pritožbe, je treba proizvajalcem Unije
  naložiti obveznost
  , da predložijo potrebne informacije za nadaljevanje preiskave, s čimer se zagotovi razpoložljivost zadostnih informacij za izvedbo preiskave v primerih takih groženj povračilnih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Kadar se preiskava ne začne na podlagi pritožbe, je treba proizvajalcem Unije
  naložiti obveznost
  , da predložijo potrebne informacije za nadaljevanje preiskave, s čimer se zagotovi razpoložljivost zadostnih informacij za izvedbo preiskave v primerih takih groženj povračilnih ukrepov.

| (7) | Kadar se preiskava ne začne na podlagi pritožbe, je treba proizvajalcem Unije
  posredovati prošnjo za sodelovanje
  , da predložijo potrebne informacije za nadaljevanje preiskave, s čimer se zagotovi razpoložljivost zadostnih informacij za izvedbo preiskave v primerih takih groženj povračilnih ukrepov.
  Mala in mikropodjetja so oproščena te obveznosti, da se jim prihranijo nerazumna upravna obremenitev in stroški. |
| --- | --- |

(7)

Kadar se preiskava ne začne na podlagi pritožbe, je treba proizvajalcem Unije
  posredovati prošnjo za sodelovanje
  , da predložijo potrebne informacije za nadaljevanje preiskave, s čimer se zagotovi razpoložljivost zadostnih informacij za izvedbo preiskave v primerih takih groženj povračilnih ukrepov.
  Mala in mikropodjetja so oproščena te obveznosti, da se jim prihranijo nerazumna upravna obremenitev in stroški.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Da bi se optimiziralo pregledovanje, bi bilo treba dajatve, pobrane med preiskavo, vrniti uvoznikom, ko ukrepi po zaključku preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa niso podaljšani. To je primerno, če v obdobju preiskave ni bil ugotovljen obstoj pogojev, potrebnih za nadaljevanje ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Da bi se optimiziralo pregledovanje, bi bilo treba dajatve, pobrane med preiskavo, vrniti uvoznikom, ko ukrepi po zaključku preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa niso podaljšani. To je primerno, če v obdobju preiskave ni bil ugotovljen obstoj pogojev, potrebnih za nadaljevanje ukrepov.

črtano

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Komisija lahko dokumente, katerih namen je pojasniti njeno ustaljeno prakso v zvezi z uporabo te uredbe (vključno z osnutki štirih smernic o izboru primerljive države, pregledu zaradi izteka ukrepov, stopnji škode in interesih Unije), sprejme šele po začetku veljavnosti te uredbe in po tem, ko se ustrezno posvetuje z Evropskim parlamentom in Svetom, ti dokumenti pa morajo biti povsem v skladu z vsebino te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Komisija lahko dokumente, katerih namen je pojasniti njeno ustaljeno prakso v zvezi z uporabo te uredbe (vključno z osnutki štirih smernic o izboru primerljive države, pregledu zaradi izteka ukrepov, stopnji škode in interesih Unije), sprejme šele po začetku veljavnosti te uredbe in po tem, ko se ustrezno posvetuje z Evropskim parlamentom in Svetom, ti dokumenti pa morajo biti povsem v skladu z vsebino te uredbe.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11b) | Unija ni podpisnica konvencij Mednarodne organizacije dela, države članice pa so. Zaenkrat so vse države članice ratificirale samo temeljne konvencije te organizacije. Da se ohrani opredelitev zadostne ravni socialnih standardov na podlagi dosedanjih konvencij Mednarodne organizacije dela iz priloge Ia k Uredbi (ES) št. 1225/2009, Komisija z delegiranimi akti prilogo posodobi, takoj ko države članice ratificirajo druge prednostne konvencije te organizacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11b)

Unija ni podpisnica konvencij Mednarodne organizacije dela, države članice pa so. Zaenkrat so vse države članice ratificirale samo temeljne konvencije te organizacije. Da se ohrani opredelitev zadostne ravni socialnih standardov na podlagi dosedanjih konvencij Mednarodne organizacije dela iz priloge Ia k Uredbi (ES) št. 1225/2009, Komisija z delegiranimi akti prilogo posodobi, takoj ko države članice ratificirajo druge prednostne konvencije te organizacije.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Raznoliki in razdrobljeni sektorji, večinoma sestavljeni iz malih in srednjih podjetij, imajo težave pri uporabi postopkov trgovinske zaščite zaradi njihove zapletenosti in visokih stroškov. Dostop malih in srednjih podjetij do teh instrumentov bi bilo treba izboljšati z okrepitvijo vloge službe za podporo malim in srednjim podjetjem, ki bi jim morala pomagati pri vlaganju pritožb in doseganju potrebnih pragov za uvedbo preiskave. Upravni postopki, povezani s postopki trgovinske zaščite, bi morali biti tudi bolj prilagojeni omejitvam malih in srednjih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Raznoliki in razdrobljeni sektorji, večinoma sestavljeni iz malih in srednjih podjetij, imajo težave pri uporabi postopkov trgovinske zaščite zaradi njihove zapletenosti in visokih stroškov. Dostop malih in srednjih podjetij do teh instrumentov bi bilo treba izboljšati z okrepitvijo vloge službe za podporo malim in srednjim podjetjem, ki bi jim morala pomagati pri vlaganju pritožb in doseganju potrebnih pragov za uvedbo preiskave. Upravni postopki, povezani s postopki trgovinske zaščite, bi morali biti tudi bolj prilagojeni omejitvam malih in srednjih podjetij.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | Trajanje preiskave v protidampinških primerih bi bilo treba omejiti na devet mesecev, končana pa bi morala biti v 12 mesecih od začetka postopka. Trajanje preiskave v protisubvencijskih primerih bi bilo treba omejiti na devet mesecev, končana pa bi morala biti v 10 mesecih od začetka postopka. V vsakem primeru bi se smele začasne dajatve naložiti samo v obdobju, ki se začne 60 dni po sprožitvi postopka in traja največ šest mesecev po sprožitvi postopka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12b)

Trajanje preiskave v protidampinških primerih bi bilo treba omejiti na devet mesecev, končana pa bi morala biti v 12 mesecih od začetka postopka. Trajanje preiskave v protisubvencijskih primerih bi bilo treba omejiti na devet mesecev, končana pa bi morala biti v 10 mesecih od začetka postopka. V vsakem primeru bi se smele začasne dajatve naložiti samo v obdobju, ki se začne 60 dni po sprožitvi postopka in traja največ šest mesecev po sprožitvi postopka.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12c) | Nezaupne elemente zavez, posredovane Komisiji, bi bilo treba bolje razkriti zainteresiranim stranem, Evropskemu parlamentu in Svetu. Preden Komisija sprejme ponudbo o zavezi, bi se morala obvezno posvetovati z industrijskim sektorjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12c)

Nezaupne elemente zavez, posredovane Komisiji, bi bilo treba bolje razkriti zainteresiranim stranem, Evropskemu parlamentu in Svetu. Preden Komisija sprejme ponudbo o zavezi, bi se morala obvezno posvetovati z industrijskim sektorjem.

Sprememba 93

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Pri oceni interesa Unije bi morali vsi proizvajalci v Uniji imeti možnost, da predložijo pripombe, in ne le tisti proizvajalci, ki vložijo pritožbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Pri oceni interesa Unije bi morali vsi proizvajalci v Uniji imeti možnost, da predložijo pripombe, in ne le tisti proizvajalci, ki vložijo pritožbo.

črtano

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | Letno poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Uredbe (ES) št. 1225/2009 in Uredbe (ES) št. 597/2009 omogoča redno in pravočasno spremljanje instrumentov trgovinske zaščite v okviru vzpostavitve strukturiranega medinstitucionalnega dialoga o tem vprašanju. Javna objava tega poročila šest mesecev po predstavitvi Evropskemu parlamentu in Svetu bo omogočila preglednost instrumentov trgovinske zaščite za deležnike in javnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18a)

Letno poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Uredbe (ES) št. 1225/2009 in Uredbe (ES) št. 597/2009 omogoča redno in pravočasno spremljanje instrumentov trgovinske zaščite v okviru vzpostavitve strukturiranega medinstitucionalnega dialoga o tem vprašanju. Javna objava tega poročila šest mesecev po predstavitvi Evropskemu parlamentu in Svetu bo omogočila preglednost instrumentov trgovinske zaščite za deležnike in javnost.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18b) | Komisija bi morala zagotoviti večjo preglednost postopkov, notranjih postopkov in rezultatov preiskav, vse nezaupne datoteke pa bi morale biti dostopne zainteresiranim stranem prek spletne platforme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18b)

Komisija bi morala zagotoviti večjo preglednost postopkov, notranjih postopkov in rezultatov preiskav, vse nezaupne datoteke pa bi morale biti dostopne zainteresiranim stranem prek spletne platforme.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18c) | Komisija bi morala redno obveščati Evropski parlament in Svet o začetku vseh preiskav in njihovem poteku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18c)

Komisija bi morala redno obveščati Evropski parlament in Svet o začetku vseh preiskav in njihovem poteku.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18d) | Če je treba zaradi velikega števila proizvajalcev v Uniji uporabiti vzorčenje, bi morala Komisija pri izbiri vzorca proizvajalcev upoštevati delež malih in srednjih podjetij v vzorcu, zlasti v primeru raznolikih in razdrobljenih proizvodnih sektorjev, večinoma sestavljenih iz malih in srednjih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18d)

Če je treba zaradi velikega števila proizvajalcev v Uniji uporabiti vzorčenje, bi morala Komisija pri izbiri vzorca proizvajalcev upoštevati delež malih in srednjih podjetij v vzorcu, zlasti v primeru raznolikih in razdrobljenih proizvodnih sektorjev, večinoma sestavljenih iz malih in srednjih podjetij.

Sprememba 92

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18e) | Da se poveča učinkovitost instrumentov trgovinske zaščite, bi morali imeti sindikati možnost predložiti pisne pritožbe skupaj z industrijo Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18e)

Da se poveča učinkovitost instrumentov trgovinske zaščite, bi morali imeti sindikati možnost predložiti pisne pritožbe skupaj z industrijo Unije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 1 – točka - 1 (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske
  skupnosti | Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske
  unije |
| | (Ta sprememba velja za celotno Uredbo Sveta (ES) št. 1225/2009.) |

Veljavno besedilo

Sprememba

Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske
  skupnosti

Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske
  unije

(Ta sprememba velja za celotno Uredbo Sveta (ES) št. 1225/2009.)

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 1 – točka - 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Tretje države vse bolj ovirajo trgovino v korist domačim proizvajalcem, na primer z izvoznimi dajatvami ali sistemi dvojnih cen. Tovrstno vmešavanje povzroča dodatno izkrivljanje trgovine. Zato proizvajalci Unije niso oškodovani samo zaradi dampinga, ampak v primerjavi s proizvajalci iz tretjih držav, ki uvajajo takšne ukrepe, tudi zaradi dodatnega izkrivljanja trgovine. Dodatno izkrivljanje trgovine je lahko tudi posledica različnih ravni delovnih in okoljskih standardov. Zato se v primerih, ko je raven socialnih in okoljskih standardov v državi izvoznici nezadostna, ne bi smelo uporabljati pravilo nižje dajatve. Zadostna raven je opredeljena z ratifikacijo glavnih konvencij Mednarodne organizacije dela in večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je Unija. Mala in srednja podjetja so še večje žrtve nepoštene konkurence, saj se ji zaradi svoje majhnosti ne morejo prilagoditi. Zato se v primerih, ko je vložena pritožba v imenu sektorja, sestavljenega večinoma iz malih in srednjih podjetij, ne bi smelo uporabljati pravilo nižje dajatve. Pravilo nižje dajatve pa bi se moralo uporabiti v primerih, ko je strukturno izkrivljanje trga surovin posledica namerne odločitve ene od najmanj razvitih držav, da zaščiti javni interes. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Tretje države vse bolj ovirajo trgovino v korist domačim proizvajalcem, na primer z izvoznimi dajatvami ali sistemi dvojnih cen. Tovrstno vmešavanje povzroča dodatno izkrivljanje trgovine. Zato proizvajalci Unije niso oškodovani samo zaradi dampinga, ampak v primerjavi s proizvajalci iz tretjih držav, ki uvajajo takšne ukrepe, tudi zaradi dodatnega izkrivljanja trgovine. Dodatno izkrivljanje trgovine je lahko tudi posledica različnih ravni delovnih in okoljskih standardov. Zato se v primerih, ko je raven socialnih in okoljskih standardov v državi izvoznici nezadostna, ne bi smelo uporabljati pravilo nižje dajatve. Zadostna raven je opredeljena z ratifikacijo glavnih konvencij Mednarodne organizacije dela in večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je Unija. Mala in srednja podjetja so še večje žrtve nepoštene konkurence, saj se ji zaradi svoje majhnosti ne morejo prilagoditi. Zato se v primerih, ko je vložena pritožba v imenu sektorja, sestavljenega večinoma iz malih in srednjih podjetij, ne bi smelo uporabljati pravilo nižje dajatve. Pravilo nižje dajatve pa bi se moralo uporabiti v primerih, ko je strukturno izkrivljanje trga surovin posledica namerne odločitve ene od najmanj razvitih držav, da zaščiti javni interes.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1 – točka - 1 b (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1b.
     
  V členu 1(1) se doda naslednji pododstavek: |
| | „Uporaba dampinških izdelkov v povezavi z raziskovanjem epikontinentalnega pasu, izključno ekonomsko cono države članice ali z izkoriščanjem njenih virov se obravnava kot uvoz po tej uredbi in se ustrezno obdavči, če povzroča škodo industriji Unije.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

-1b.
     
  V členu 1(1) se doda naslednji pododstavek:

„Uporaba dampinških izdelkov v povezavi z raziskovanjem epikontinentalnega pasu, izključno ekonomsko cono države članice ali z izkoriščanjem njenih virov se obravnava kot uvoz po tej uredbi in se ustrezno obdavči, če povzroča škodo industriji Unije.“

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 1 – točka - 1 c (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 1 – odstavek 4 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1c.
     
  V členu 1 se doda naslednji odstavek: |
| | „4a.
     
  Za namene te uredbe se surovina razlaga kot vložek v dani izdelek, ki odločilno vpliva na stroške njegove izdelave.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

-1c.
     
  V členu 1 se doda naslednji odstavek:

„4a.
     
  Za namene te uredbe se surovina razlaga kot vložek v dani izdelek, ki odločilno vpliva na stroške njegove izdelave.“

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka - 1 d (novo)

Člen 1 – točka - 1 d (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 1 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1d.
     
  V členu 1 se doda naslednji odstavek: |
| | „4b.
     
  Šteje se, da je v zvezi s surovino nastalo strukturno izkrivljanje, če njena cena ni le rezultat normalnega delovanja tržnih sil, odvisnih od ponudbe in povpraševanja. Tako izkrivljanje nastane zaradi posegov tretjih držav, ki med drugim vključujejo izvozne davke, izvozne omejitve in sisteme dvojnih cen.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1d.
     
  V členu 1 se doda naslednji odstavek:

-1d.

V členu 1 se doda naslednji odstavek:

„4b.
     
  Šteje se, da je v zvezi s surovino nastalo strukturno izkrivljanje, če njena cena ni le rezultat normalnega delovanja tržnih sil, odvisnih od ponudbe in povpraševanja. Tako izkrivljanje nastane zaradi posegov tretjih držav, ki med drugim vključujejo izvozne davke, izvozne omejitve in sisteme dvojnih cen.“

Spremembi 70 in 86

Spremembi 70 in 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka - 1 e (novo)

Člen 1 – točka - 1 e (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 2 – odstavek 7 – točka a – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Spremembi |
| --- | --- |
| | -1e.
     
  V členu 2(7)(a) se nadomesti z naslednjim: |
| Primerna tretja država s tržnim gospodarstvom se izbere na smiseln način, pri čemer se ustrezno upoštevajo vse zanesljive informacije, ki so dostopne v času izbire. Upoštevajo se tudi roki; kjer je to primerno, se uporabi tretja država s tržnim gospodarstvom, ki je predmet iste preiskave. | „Primerna tretja država s tržnim gospodarstvom se izbere na smiseln način, pri čemer se ustrezno upoštevajo vse zanesljive informacije, ki so dostopne v času izbire.
  Izbrana država ima poleg tega zadostno raven socialnih in okoljskih standardov, pri čemer se zadostna raven določi na podlagi tega, da je tretja država ratificirala in dejansko izvaja večstranske okoljske sporazume in njihove protokole, katerih pogodbenica je Unije, ter konvencije Mednarodne organizacije dela, naštete v Prilogi Ia
  . Upoštevajo se tudi roki; kjer je to primerno, se uporabi tretja država s tržnim gospodarstvom, ki je predmet iste preiskave.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Spremembi

Spremembi

-1e.
     
  V členu 2(7)(a) se nadomesti z naslednjim:

-1e.

V členu 2(7)(a) se nadomesti z naslednjim:

Primerna tretja država s tržnim gospodarstvom se izbere na smiseln način, pri čemer se ustrezno upoštevajo vse zanesljive informacije, ki so dostopne v času izbire. Upoštevajo se tudi roki; kjer je to primerno, se uporabi tretja država s tržnim gospodarstvom, ki je predmet iste preiskave.

„Primerna tretja država s tržnim gospodarstvom se izbere na smiseln način, pri čemer se ustrezno upoštevajo vse zanesljive informacije, ki so dostopne v času izbire.
  Izbrana država ima poleg tega zadostno raven socialnih in okoljskih standardov, pri čemer se zadostna raven določi na podlagi tega, da je tretja država ratificirala in dejansko izvaja večstranske okoljske sporazume in njihove protokole, katerih pogodbenica je Unije, ter konvencije Mednarodne organizacije dela, naštete v Prilogi Ia
  . Upoštevajo se tudi roki; kjer je to primerno, se uporabi tretja država s tržnim gospodarstvom, ki je predmet iste preiskave.“

Izbrana država ima poleg tega zadostno raven socialnih in okoljskih standardov, pri čemer se zadostna raven določi na podlagi tega, da je tretja država ratificirala in dejansko izvaja večstranske okoljske sporazume in njihove protokole, katerih pogodbenica je Unije, ter konvencije Mednarodne organizacije dela, naštete v Prilogi Ia

Spremembi 87 in 90

Spremembi 87 in 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka – 1 a (novo)

Člen 1 – točka – 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 5 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Spremembi |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  V členu 5(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: |
| Razen če gre za primer, ki ga predvideva odstavek 6, se začne preiskava za določitev obstoja, stopnje in učinka kakršnega koli domnevnega dampinga na pisno pritožbo katere koli v imenu industrije Skupnosti delujoče fizične ali pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba, ki deluje v imenu industrije
  Skupnosti
  . | „Razen če gre za primer, ki ga predvideva odstavek 6, se začne preiskava za določitev obstoja, stopnje in učinka kakršnega koli domnevnega dampinga na pisno pritožbo katere koli v imenu industrije Skupnosti delujoče fizične ali pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba, ki deluje v imenu industrije
  Unije
  .
  Pritožbe lahko skupaj vložijo tudi industrija Unije ali vsaka fizična ali pravna oseba ali združenje, ki ni pravna oseba, ki deluje v imenu industrije Unije, in sindikati.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Spremembi

Spremembi

1a.
     
  V členu 5(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

1a.

V členu 5(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

Razen če gre za primer, ki ga predvideva odstavek 6, se začne preiskava za določitev obstoja, stopnje in učinka kakršnega koli domnevnega dampinga na pisno pritožbo katere koli v imenu industrije Skupnosti delujoče fizične ali pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba, ki deluje v imenu industrije
  Skupnosti
  .

Skupnosti

„Razen če gre za primer, ki ga predvideva odstavek 6, se začne preiskava za določitev obstoja, stopnje in učinka kakršnega koli domnevnega dampinga na pisno pritožbo katere koli v imenu industrije Skupnosti delujoče fizične ali pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba, ki deluje v imenu industrije
  Unije
  .
  Pritožbe lahko skupaj vložijo tudi industrija Unije ali vsaka fizična ali pravna oseba ali združenje, ki ni pravna oseba, ki deluje v imenu industrije Unije, in sindikati.“

Unije

Pritožbe lahko skupaj vložijo tudi industrija Unije ali vsaka fizična ali pravna oseba ali združenje, ki ni pravna oseba, ki deluje v imenu industrije Unije, in sindikati.“

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1 b (novo)

Člen 1 – točka 1 b (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  V členu 5 se doda naslednji odstavek: |
| | „1a.
     
  Komisija v protidampinških primerih prek službe za podporo malim in srednjim podjetjem spodbuja dostop do instrumenta za raznolike in razdrobljene industrijske sektorje, sestavljene predvsem iz malih in srednjih podjetij. |
| | Služba za podporo malim in srednjim podjetjem ozavešča o instrumentu ter nudi informacije in razlago o načinih vlaganja pritožb ter o najboljših načinih za predložitev dokazov o dampingu in škodi. |
| | Ta služba da na voljo standardizirane obrazce za predložitev statističnih podatkov za običajne namene in vprašalnike. |
| | Po začetku preiskave obvesti mala in srednja podjetja ter njihova združenja, na katera bodo verjetno vplivali začetek postopkov in ustrezni roki za prijavo kot zainteresirane strani. |
| | Pomaga pri izpolnjevanju vprašalnikov, pri katerih se posebna pozornost posveti vprašanjem malih in srednjih podjetij glede preiskav, začetih v skladu s členom 5(6). V čim večji meri pomaga zmanjšati breme, ki ga povzročajo jezikovne ovire. |
| | Če mala in srednja podjetja predložijo dokaze prima facie o dampingu, služba za podporo malim in srednjim podjetjem tem podjetjem zagotovi podatke o gibanju obsega in vrednosti uvoza zadevnih izdelkov v skladu s členom 14(6). |
| | Poleg tega zagotavlja smernice o dodatnih možnostih sodelovanja in povezovanja s pooblaščencem za zaslišanje in nacionalnimi carinskimi organi. Služba za podporo mala in srednja podjetja tudi obvešča o možnostih in pogojih, v skladu s katerimi bi lahko zahtevala pregled ukrepov in povračilo plačanih protidampinških dajatev.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  V členu 5 se doda naslednji odstavek:

1b.

V členu 5 se doda naslednji odstavek:

„1a.
     
  Komisija v protidampinških primerih prek službe za podporo malim in srednjim podjetjem spodbuja dostop do instrumenta za raznolike in razdrobljene industrijske sektorje, sestavljene predvsem iz malih in srednjih podjetij.

„1a.

Komisija v protidampinških primerih prek službe za podporo malim in srednjim podjetjem spodbuja dostop do instrumenta za raznolike in razdrobljene industrijske sektorje, sestavljene predvsem iz malih in srednjih podjetij.

Služba za podporo malim in srednjim podjetjem ozavešča o instrumentu ter nudi informacije in razlago o načinih vlaganja pritožb ter o najboljših načinih za predložitev dokazov o dampingu in škodi.

Služba za podporo malim in srednjim podjetjem ozavešča o instrumentu ter nudi informacije in razlago o načinih vlaganja pritožb ter o najboljših načinih za predložitev dokazov o dampingu in škodi.

Ta služba da na voljo standardizirane obrazce za predložitev statističnih podatkov za običajne namene in vprašalnike.

Ta služba da na voljo standardizirane obrazce za predložitev statističnih podatkov za običajne namene in vprašalnike.

Po začetku preiskave obvesti mala in srednja podjetja ter njihova združenja, na katera bodo verjetno vplivali začetek postopkov in ustrezni roki za prijavo kot zainteresirane strani.

Po začetku preiskave obvesti mala in srednja podjetja ter njihova združenja, na katera bodo verjetno vplivali začetek postopkov in ustrezni roki za prijavo kot zainteresirane strani.

Pomaga pri izpolnjevanju vprašalnikov, pri katerih se posebna pozornost posveti vprašanjem malih in srednjih podjetij glede preiskav, začetih v skladu s členom 5(6). V čim večji meri pomaga zmanjšati breme, ki ga povzročajo jezikovne ovire.

Pomaga pri izpolnjevanju vprašalnikov, pri katerih se posebna pozornost posveti vprašanjem malih in srednjih podjetij glede preiskav, začetih v skladu s členom 5(6). V čim večji meri pomaga zmanjšati breme, ki ga povzročajo jezikovne ovire.

Če mala in srednja podjetja predložijo dokaze prima facie o dampingu, služba za podporo malim in srednjim podjetjem tem podjetjem zagotovi podatke o gibanju obsega in vrednosti uvoza zadevnih izdelkov v skladu s členom 14(6).

Če mala in srednja podjetja predložijo dokaze prima facie o dampingu, služba za podporo malim in srednjim podjetjem tem podjetjem zagotovi podatke o gibanju obsega in vrednosti uvoza zadevnih izdelkov v skladu s členom 14(6).

Poleg tega zagotavlja smernice o dodatnih možnostih sodelovanja in povezovanja s pooblaščencem za zaslišanje in nacionalnimi carinskimi organi. Služba za podporo mala in srednja podjetja tudi obvešča o možnostih in pogojih, v skladu s katerimi bi lahko zahtevala pregled ukrepov in povračilo plačanih protidampinških dajatev.“

Poleg tega zagotavlja smernice o dodatnih možnostih sodelovanja in povezovanja s pooblaščencem za zaslišanje in nacionalnimi carinskimi organi. Služba za podporo mala in srednja podjetja tudi obvešča o možnostih in pogojih, v skladu s katerimi bi lahko zahtevala pregled ukrepov in povračilo plačanih protidampinških dajatev.“

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1 c (novo)

Člen 1 – točka 1 c (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 5 – odstavek 4 – pododstavek 2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  V členu 5(4) se doda naslednji pododstavek: |
| | „V primeru raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, Komisija prispeva k doseganju teh pragov s pomočjo službe za podporo malim in srednjim podjetjem.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  V členu 5(4) se doda naslednji pododstavek:

1c.

V členu 5(4) se doda naslednji pododstavek:

„V primeru raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, Komisija prispeva k doseganju teh pragov s pomočjo službe za podporo malim in srednjim podjetjem.“

„V primeru raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, Komisija prispeva k doseganju teh pragov s pomočjo službe za podporo malim in srednjim podjetjem.“

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1 d (novo)

Člen 1 – točka 1 d (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 5 – odstavek 6

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  V členu 5 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim: |
| 6.   Če se v posebnih okoliščinah odloči začeti preiskavo, ne da bi bila prejeta pisna pritožba s prošnjo za začetek take preiskave s strani industrije
  Skupnosti
  ali v njenem imenu, je to storjeno na osnovi zadostnih dokazov o dumpingu, škodi in vzročni zvezi ki opravičujejo tako preiskavo, kot je to opisano v odstavku 2. | „6.   Če se
  Komisija
  v posebnih okoliščinah,
  zlasti v primeru različnih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij,
  odloči, da bo začela preiskavo, ne da bi bila prejeta pisna pritožba s prošnjo za začetek take preiskave s strani industrije
  Unije
  ali v njenem imenu, je to storjeno na osnovi zadostnih dokazov o dampingu, škodi in vzročni zvezi, ki upravičujejo tako preiskavo, kot je opisano v odstavku 2.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1d.
     
  V členu 5 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

1d.

V členu 5 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

6.   Če se v posebnih okoliščinah odloči začeti preiskavo, ne da bi bila prejeta pisna pritožba s prošnjo za začetek take preiskave s strani industrije
  Skupnosti
  ali v njenem imenu, je to storjeno na osnovi zadostnih dokazov o dumpingu, škodi in vzročni zvezi ki opravičujejo tako preiskavo, kot je to opisano v odstavku 2.

Skupnosti

„6.   Če se
  Komisija
  v posebnih okoliščinah,
  zlasti v primeru različnih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij,
  odloči, da bo začela preiskavo, ne da bi bila prejeta pisna pritožba s prošnjo za začetek take preiskave s strani industrije
  Unije
  ali v njenem imenu, je to storjeno na osnovi zadostnih dokazov o dampingu, škodi in vzročni zvezi, ki upravičujejo tako preiskavo, kot je opisano v odstavku 2.“

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1 e (novo)

Člen 1 – točka 1 e (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 6 – odstavek 9

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1e.
     
  V členu 6 se odstavek 9 nadomesti z naslednjim: |
| 9.   Pri postopkih, ki se začnejo v skladu s členom 5(9), se preiskava, če je le mogoče, zaključi v roku
  enega leta
  . Vsekakor pa se ta preiskava v vseh primerih zaključi v 
  15 mesecih
  po njenem začetku na podlagi ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 8, za zaveze, ali ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 9, za dokončni ukrep. | „9.   Pri postopkih, ki se začnejo v skladu s členom 5(9), se preiskava, če je le mogoče, zaključi v roku
  devetih mesecev
  . Vsekakor pa se takšna preiskava v vseh primerih zaključi v 
  enem letu
  po njenem začetku na podlagi ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 8, za zaveze ali ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 9, za dokončni ukrep.
  Dolžina preiskav se, kadar je to mogoče, zlasti pa v primeru raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, časovno ujema s proračunskim letom.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1e.
     
  V členu 6 se odstavek 9 nadomesti z naslednjim:

1e.

V členu 6 se odstavek 9 nadomesti z naslednjim:

9.   Pri postopkih, ki se začnejo v skladu s členom 5(9), se preiskava, če je le mogoče, zaključi v roku
  enega leta
  . Vsekakor pa se ta preiskava v vseh primerih zaključi v 
  15 mesecih
  po njenem začetku na podlagi ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 8, za zaveze, ali ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 9, za dokončni ukrep.

enega leta

15 mesecih

„9.   Pri postopkih, ki se začnejo v skladu s členom 5(9), se preiskava, če je le mogoče, zaključi v roku
  devetih mesecev
  . Vsekakor pa se takšna preiskava v vseh primerih zaključi v 
  enem letu
  po njenem začetku na podlagi ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 8, za zaveze ali ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 9, za dokončni ukrep.
  Dolžina preiskav se, kadar je to mogoče, zlasti pa v primeru raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, časovno ujema s proračunskim letom.“

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 6 – odstavek 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Proizvajalci podobnega izdelka v Uniji
  morajo sodelovati
  v postopkih, ki so se začeli v skladu s členom 5(6). | Proizvajalci podobnega izdelka v Uniji
  , razen malih in mikropodjetij v Uniji, so zaprošeni, da sodelujejo
  v postopkih, ki so se začeli v skladu s členom 5(6). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Proizvajalci podobnega izdelka v Uniji
  morajo sodelovati
  v postopkih, ki so se začeli v skladu s členom 5(6).

morajo sodelovati

Proizvajalci podobnega izdelka v Uniji
  , razen malih in mikropodjetij v Uniji, so zaprošeni, da sodelujejo
  v postopkih, ki so se začeli v skladu s členom 5(6).

, razen malih in mikropodjetij v Uniji, so zaprošeni, da sodelujejo

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 6 – odstavek 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 10a.
     
  Komisija zagotovi najboljši možen dostop do informacij vsem zainteresiranim stranem, tako da omogoči informacijski sistem za obveščanje zainteresiranih strani v trenutku, ko se v preiskovalne datoteke dodajo nove nezaupne informacije. Informacije, ki niso zaupnega značaja, so dostopne tudi prek spletne platforme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

10a.
     
  Komisija zagotovi najboljši možen dostop do informacij vsem zainteresiranim stranem, tako da omogoči informacijski sistem za obveščanje zainteresiranih strani v trenutku, ko se v preiskovalne datoteke dodajo nove nezaupne informacije. Informacije, ki niso zaupnega značaja, so dostopne tudi prek spletne platforme.

10a.

Komisija zagotovi najboljši možen dostop do informacij vsem zainteresiranim stranem, tako da omogoči informacijski sistem za obveščanje zainteresiranih strani v trenutku, ko se v preiskovalne datoteke dodajo nove nezaupne informacije. Informacije, ki niso zaupnega značaja, so dostopne tudi prek spletne platforme.

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 6 – odstavek 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 10b.
     
  Komisija ščiti učinkovito uveljavljanje postopkovnih pravic zainteresiranih strani in prek pooblaščenca za zaslišanje, kjer je to primerno, zagotavlja, da se postopki obravnavajo nepristransko, objektivno in v razumnem roku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

10b.
     
  Komisija ščiti učinkovito uveljavljanje postopkovnih pravic zainteresiranih strani in prek pooblaščenca za zaslišanje, kjer je to primerno, zagotavlja, da se postopki obravnavajo nepristransko, objektivno in v razumnem roku.

10b.

Komisija ščiti učinkovito uveljavljanje postopkovnih pravic zainteresiranih strani in prek pooblaščenca za zaslišanje, kjer je to primerno, zagotavlja, da se postopki obravnavajo nepristransko, objektivno in v razumnem roku.

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 6 – točka 10 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 10c.
     
  Komisija na zahtevo zainteresiranih strani vprašalnike, ki bodo uporabljeni v preiskavah, izda v vseh uradnih jezikih Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

10c.
     
  Komisija na zahtevo zainteresiranih strani vprašalnike, ki bodo uporabljeni v preiskavah, izda v vseh uradnih jezikih Unije.

10c.

Komisija na zahtevo zainteresiranih strani vprašalnike, ki bodo uporabljeni v preiskavah, izda v vseh uradnih jezikih Unije.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3 – točka a

Člen 1 – točka 3 – točka a

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 7 – odstavek 1 – odstavka 1 in 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če se postopek začne v skladu s členom 5, se lahko uvedejo začasne dajatve, če je bilo o tem objavljeno obvestilo in so zainteresirane strani dobile ustrezno priložnost, da predložijo svoje informacije in dajo pripombe v skladu s členom 5(10), če je prišlo do začasne pozitivne ugotovitve, da gre za damping in posledično škodo za industrijo Unije, in če interes Unije kliče po intervenciji, da se prepreči taka škoda. Začasne dajatve se ne uvedejo prej kakor 60 dni in ne pozneje kakor
  devet
  mesecev po začetku postopkov. | 1.   Če se postopek začne v skladu s členom 5, se lahko uvedejo začasne dajatve, če je bilo o tem objavljeno obvestilo in so zainteresirane strani dobile ustrezno priložnost, da predložijo svoje informacije in dajo pripombe v skladu s členom 5(10), če je prišlo do začasne pozitivne ugotovitve, da gre za damping in posledično škodo za industrijo Unije, in če interes Unije kliče po intervenciji, da se prepreči taka škoda. Začasne dajatve se ne uvedejo prej kakor 60 dni in ne pozneje kakor
  šest
  mesecev po začetku postopkov. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   Če se postopek začne v skladu s členom 5, se lahko uvedejo začasne dajatve, če je bilo o tem objavljeno obvestilo in so zainteresirane strani dobile ustrezno priložnost, da predložijo svoje informacije in dajo pripombe v skladu s členom 5(10), če je prišlo do začasne pozitivne ugotovitve, da gre za damping in posledično škodo za industrijo Unije, in če interes Unije kliče po intervenciji, da se prepreči taka škoda. Začasne dajatve se ne uvedejo prej kakor 60 dni in ne pozneje kakor
  devet
  mesecev po začetku postopkov.

devet

1.   Če se postopek začne v skladu s členom 5, se lahko uvedejo začasne dajatve, če je bilo o tem objavljeno obvestilo in so zainteresirane strani dobile ustrezno priložnost, da predložijo svoje informacije in dajo pripombe v skladu s členom 5(10), če je prišlo do začasne pozitivne ugotovitve, da gre za damping in posledično škodo za industrijo Unije, in če interes Unije kliče po intervenciji, da se prepreči taka škoda. Začasne dajatve se ne uvedejo prej kakor 60 dni in ne pozneje kakor
  šest
  mesecev po začetku postopkov.

šest

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3 – točka a

Člen 1 – točka 3 – točka a

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | odstavku 1 se doda stavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

odstavku 1 se doda stavek:

odstavku 1 se doda stavek:

črtano

črtano

| | „Začasne dajatve se ne smejo uporabiti dva tedna od datuma, ko so bile zainteresiranim stranem poslane informacije v skladu s členom 19a. Zagotovitev teh informacij ne vpliva na nobeno poznejšo odločitev, ki jo Komisija lahko sprejme.“ |
| --- | --- |

„Začasne dajatve se ne smejo uporabiti dva tedna od datuma, ko so bile zainteresiranim stranem poslane informacije v skladu s členom 19a. Zagotovitev teh informacij ne vpliva na nobeno poznejšo odločitev, ki jo Komisija lahko sprejme.“

„Začasne dajatve se ne smejo uporabiti dva tedna od datuma, ko so bile zainteresiranim stranem poslane informacije v skladu s členom 19a. Zagotovitev teh informacij ne vpliva na nobeno poznejšo odločitev, ki jo Komisija lahko sprejme.“

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3 – točka b

Člen 1 – točka 3 – točka b

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Znesek začasne protidampinške dajatve ne sme presegati začasno ugotovljene stopnje dampinga.
  Če se
  v zvezi z zadevnim izdelkom v državi izvoznici
  ne
  ugotovi obstoj
  strukturnih izkrivljanj trga surovin
  ,
  mora biti znesek nižji od stopnje dampinga, če bi taka
  nižja dajatev
  zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije
  . | Znesek začasne protidampinške dajatve ne sme presegati začasno ugotovljene stopnje dampinga
  , vendar bi moral biti nižji od stopnje dampinga, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije
  . |
| | Nižja dajatev se ne uporablja v naslednjih primerih: |
| | (a) | v zvezi z zadevnim izdelkom se v državi izvoznici ugotovi obstoj
  strukturnega izkrivljanja oziroma večjih posegov države, na primer glede cen, stroškov in vložkov, vključno s surovinami in energijo, raziskav in dela, rezultatov, prodaje in naložb, menjalnih tečajev ter poštenih pogojev financiranja trgovine
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Znesek začasne protidampinške dajatve ne sme presegati začasno ugotovljene stopnje dampinga.
  Če se
  v zvezi z zadevnim izdelkom v državi izvoznici
  ne
  ugotovi obstoj
  strukturnih izkrivljanj trga surovin
  ,
  mora biti znesek nižji od stopnje dampinga, če bi taka
  nižja dajatev
  zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije
  .

Če se

ne

strukturnih izkrivljanj trga surovin

mora biti znesek nižji od stopnje dampinga, če bi taka

zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije

Znesek začasne protidampinške dajatve ne sme presegati začasno ugotovljene stopnje dampinga
  , vendar bi moral biti nižji od stopnje dampinga, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije
  .

, vendar bi moral biti nižji od stopnje dampinga, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije

Nižja dajatev se ne uporablja v naslednjih primerih:

Nižja dajatev se ne uporablja v naslednjih primerih:

(a)

(a)

v zvezi z zadevnim izdelkom se v državi izvoznici ugotovi obstoj
  strukturnega izkrivljanja oziroma večjih posegov države, na primer glede cen, stroškov in vložkov, vključno s surovinami in energijo, raziskav in dela, rezultatov, prodaje in naložb, menjalnih tečajev ter poštenih pogojev financiranja trgovine
  ;

strukturnega izkrivljanja oziroma večjih posegov države, na primer glede cen, stroškov in vložkov, vključno s surovinami in energijo, raziskav in dela, rezultatov, prodaje in naložb, menjalnih tečajev ter poštenih pogojev financiranja trgovine

| (b) | socialni in okoljski standardi države izvoznice niso na dovolj visoki ravni, pri čemer se zadostna raven določi na podlagi tega, da je tretja država ratificirala in dejansko izvaja večstranske okoljske sporazume in njihove protokole, katerih pogodbenica je Unija, ter konvencije Mednarodne organizacije dela, naštete v prilogi Ia; |
| --- | --- |

(b)

(b)

socialni in okoljski standardi države izvoznice niso na dovolj visoki ravni, pri čemer se zadostna raven določi na podlagi tega, da je tretja država ratificirala in dejansko izvaja večstranske okoljske sporazume in njihove protokole, katerih pogodbenica je Unija, ter konvencije Mednarodne organizacije dela, naštete v prilogi Ia;

socialni in okoljski standardi države izvoznice niso na dovolj visoki ravni, pri čemer se zadostna raven določi na podlagi tega, da je tretja država ratificirala in dejansko izvaja večstranske okoljske sporazume in njihove protokole, katerih pogodbenica je Unija, ter konvencije Mednarodne organizacije dela, naštete v prilogi Ia;

| (c) | pritožnik predstavlja raznolik in razdrobljen industrijski sektor, sestavljen predvsem iz malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

(c)

(c)

pritožnik predstavlja raznolik in razdrobljen industrijski sektor, sestavljen predvsem iz malih in srednjih podjetij;

pritožnik predstavlja raznolik in razdrobljen industrijski sektor, sestavljen predvsem iz malih in srednjih podjetij;

| (d) | preiskava ali ločena protisubvencijska preiskava je vsaj začasno ugotovila, da država izvoznica zagotavlja eno ali več subvencij proizvajalcem, ki izvažajo zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(d)

(d)

preiskava ali ločena protisubvencijska preiskava je vsaj začasno ugotovila, da država izvoznica zagotavlja eno ali več subvencij proizvajalcem, ki izvažajo zadevni izdelek.

preiskava ali ločena protisubvencijska preiskava je vsaj začasno ugotovila, da država izvoznica zagotavlja eno ali več subvencij proizvajalcem, ki izvažajo zadevni izdelek.

Taka
  nižja dajatev
  pa se odobri vedno, če se ugotovi, da pri zadevnem izdelku obstaja strukturno izkrivljanje v zvezi s surovinami v državi izvoznici, in če je ta država ena od najmanj razvitih držav iz priloge IV k Uredbi (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1).

Taka

pa se odobri vedno, če se ugotovi, da pri zadevnem izdelku obstaja strukturno izkrivljanje v zvezi s surovinami v državi izvoznici, in če je ta država ena od najmanj razvitih držav iz priloge IV k Uredbi (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

*1

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3 a (novo)

Člen 1 – točka 3 a (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 8 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  V členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |
| 1.   Pod pogojem, da je iz začasne pozitivne ugotovitve razviden obstoj dampinga in škode, Komisija lahko sprejme ustrezne prostovoljne zaveze, ki jih ponudi izvoznik, da bo popravil cene ali ustavil izvoz po dampinških cenah, če po posebnem posvetovanju s Svetovalnim odborom ugotovi, da
  je
  škodljivi učinek dampinga
  s tem odpravljen
  . Začasne dajatve, ki jih je uvedla Komisija v skladu s členom 7(1), oziroma dokončne dajatve, ki jih je uvedel Svet v skladu s členom 9(4), se v takem primeru in dokler veljajo take zaveze ne uporabljajo pri uvozu takih izdelkov, ki jih proizvajajo podjetja, navedena v sklepu Komisije o sprejetju zavez in njenih naknadnih spremembah. Cene se v skladu s takimi zavezami ne zvišajo za več kot je potrebno, da se odpravi stopnja dampinga, hkrati pa se morajo zvišati za manj, kot je stopnja dampinga, če bi tako zvišanje zadostovalo za odpravo škode industriji
  Skupnosti
  . | „1.   Pod pogojem, da je iz začasne pozitivne ugotovitve razviden obstoj dampinga in škode, Komisija lahko sprejme ustrezne prostovoljne zaveze, ki jih ponudi izvoznik, da bo popravil cene ali ustavil izvoz po dampinških cenah, če po posebnem posvetovanju s Svetovalnim odborom ugotovi, da
  takšna ponudba učinkovito odpravlja
  škodljivi učinek dampinga. Začasne dajatve, ki jih je uvedla Komisija v skladu s členom 7(1), oziroma dokončne dajatve, ki jih je uvedel Svet v skladu s členom 9(4), se v takem primeru in dokler veljajo take zaveze ne uporabljajo pri uvozu takih izdelkov, ki jih proizvajajo podjetja, navedena v sklepu Komisije o sprejetju zavez in njenih naknadnih spremembah. Cene se v skladu s takimi zavezami ne zvišajo za več, kot je potrebno, da se odpravi stopnja dampinga, hkrati pa se morajo zvišati za manj, kot je stopnja dampinga, če bi tako zvišanje zadostovalo za odpravo škode industriji
  Unije, razen če je Komisija pri uvedbi začasnih ali dokončnih dajatev sklenila, da se takšna nižja dajatev ne uporabi.
  “ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  V členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

3a.

V členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

1.   Pod pogojem, da je iz začasne pozitivne ugotovitve razviden obstoj dampinga in škode, Komisija lahko sprejme ustrezne prostovoljne zaveze, ki jih ponudi izvoznik, da bo popravil cene ali ustavil izvoz po dampinških cenah, če po posebnem posvetovanju s Svetovalnim odborom ugotovi, da
  je
  škodljivi učinek dampinga
  s tem odpravljen
  . Začasne dajatve, ki jih je uvedla Komisija v skladu s členom 7(1), oziroma dokončne dajatve, ki jih je uvedel Svet v skladu s členom 9(4), se v takem primeru in dokler veljajo take zaveze ne uporabljajo pri uvozu takih izdelkov, ki jih proizvajajo podjetja, navedena v sklepu Komisije o sprejetju zavez in njenih naknadnih spremembah. Cene se v skladu s takimi zavezami ne zvišajo za več kot je potrebno, da se odpravi stopnja dampinga, hkrati pa se morajo zvišati za manj, kot je stopnja dampinga, če bi tako zvišanje zadostovalo za odpravo škode industriji
  Skupnosti
  .

je

s tem odpravljen

Skupnosti

„1.   Pod pogojem, da je iz začasne pozitivne ugotovitve razviden obstoj dampinga in škode, Komisija lahko sprejme ustrezne prostovoljne zaveze, ki jih ponudi izvoznik, da bo popravil cene ali ustavil izvoz po dampinških cenah, če po posebnem posvetovanju s Svetovalnim odborom ugotovi, da
  takšna ponudba učinkovito odpravlja
  škodljivi učinek dampinga. Začasne dajatve, ki jih je uvedla Komisija v skladu s členom 7(1), oziroma dokončne dajatve, ki jih je uvedel Svet v skladu s členom 9(4), se v takem primeru in dokler veljajo take zaveze ne uporabljajo pri uvozu takih izdelkov, ki jih proizvajajo podjetja, navedena v sklepu Komisije o sprejetju zavez in njenih naknadnih spremembah. Cene se v skladu s takimi zavezami ne zvišajo za več, kot je potrebno, da se odpravi stopnja dampinga, hkrati pa se morajo zvišati za manj, kot je stopnja dampinga, če bi tako zvišanje zadostovalo za odpravo škode industriji
  Unije, razen če je Komisija pri uvedbi začasnih ali dokončnih dajatev sklenila, da se takšna nižja dajatev ne uporabi.
  “

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3 b (novo)

Člen 1 – točka 3 b (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 8 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  V členu 8 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: |
| 4.   Od strank, ki ponudijo zavezo, se zahteva, da zagotovijo različico takšne zaveze, ki ni zaupne narave, tako da se lahko da na voljo zainteresiranim strankam iz preiskave. | „4.   Od strank, ki ponudijo zavezo, se zahteva, da zagotovijo
  smiselno
  različico takšne zaveze, ki ni zaupne narave, tako da se lahko da na voljo zainteresiranim strankam iz preiskave
  , Evropskemu parlamentu in Svetu
  .
  Od strank se zahteva, naj razkrijejo čim več informacij glede vsebine in značaja zaveze ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 19. Poleg tega se Komisija pred sprejetjem take ponudbe posvetuje z industrijo Unije glede glavnih značilnosti zaveze.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  V členu 8 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

3b.

V členu 8 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

4.   Od strank, ki ponudijo zavezo, se zahteva, da zagotovijo različico takšne zaveze, ki ni zaupne narave, tako da se lahko da na voljo zainteresiranim strankam iz preiskave.

„4.   Od strank, ki ponudijo zavezo, se zahteva, da zagotovijo
  smiselno
  različico takšne zaveze, ki ni zaupne narave, tako da se lahko da na voljo zainteresiranim strankam iz preiskave
  , Evropskemu parlamentu in Svetu
  .
  Od strank se zahteva, naj razkrijejo čim več informacij glede vsebine in značaja zaveze ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 19. Poleg tega se Komisija pred sprejetjem take ponudbe posvetuje z industrijo Unije glede glavnih značilnosti zaveze.“

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4 – točka b

Člen 1 – točka 4 – točka b

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 9 – odstavek 4 – zadnji stavek

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Znesek protidampinške dajatve ne sme preseči ugotovljene stopnje dampinga.
  Če se
  v zvezi z zadevnim izdelkom v državi izvoznici
  ne
  ugotovi obstoj
  strukturnih izkrivljanj trga surovin
  ,
  mora biti znesek nižji od stopnje dampinga, če bi taka
  nižja dajatev
  zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije
  . | Znesek protidampinške dajatve ne sme preseči ugotovljene stopnje dampinga
  in mora biti nižji od stopnje dampinga, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije
  . |
| | Nižja dajatev se ne uporablja v naslednjih primerih: |
| | (a) | v zvezi z zadevnim izdelkom se v državi izvoznici ugotovi obstoj
  strukturnega izkrivljanja oziroma večjih posegov države, na primer glede cen, stroškov in vložkov, vključno s surovinami in energijo, raziskav in dela, rezultatov, prodaje in naložb, menjalnih tečajev ter poštenih pogojev financiranja trgovine
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„Znesek protidampinške dajatve ne sme preseči ugotovljene stopnje dampinga.
  Če se
  v zvezi z zadevnim izdelkom v državi izvoznici
  ne
  ugotovi obstoj
  strukturnih izkrivljanj trga surovin
  ,
  mora biti znesek nižji od stopnje dampinga, če bi taka
  nižja dajatev
  zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije
  .

Če se

ne

strukturnih izkrivljanj trga surovin

mora biti znesek nižji od stopnje dampinga, če bi taka

zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije

Znesek protidampinške dajatve ne sme preseči ugotovljene stopnje dampinga
  in mora biti nižji od stopnje dampinga, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije
  .

in mora biti nižji od stopnje dampinga, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, ki jo ima industrija Unije

Nižja dajatev se ne uporablja v naslednjih primerih:

Nižja dajatev se ne uporablja v naslednjih primerih:

(a)

(a)

v zvezi z zadevnim izdelkom se v državi izvoznici ugotovi obstoj
  strukturnega izkrivljanja oziroma večjih posegov države, na primer glede cen, stroškov in vložkov, vključno s surovinami in energijo, raziskav in dela, rezultatov, prodaje in naložb, menjalnih tečajev ter poštenih pogojev financiranja trgovine
  ;

strukturnega izkrivljanja oziroma večjih posegov države, na primer glede cen, stroškov in vložkov, vključno s surovinami in energijo, raziskav in dela, rezultatov, prodaje in naložb, menjalnih tečajev ter poštenih pogojev financiranja trgovine

| (b) | socialni in okoljski standardi države izvoznice niso na dovolj visoki ravni, pri čemer se zadostna raven določi na podlagi tega, da je tretja država ratificirala in dejansko izvaja večstranske okoljske sporazume in njihove protokole, katerih pogodbenica je Unija, ter konvencije Mednarodne organizacije dela, naštete v prilogi Ia; |
| --- | --- |

(b)

(b)

socialni in okoljski standardi države izvoznice niso na dovolj visoki ravni, pri čemer se zadostna raven določi na podlagi tega, da je tretja država ratificirala in dejansko izvaja večstranske okoljske sporazume in njihove protokole, katerih pogodbenica je Unija, ter konvencije Mednarodne organizacije dela, naštete v prilogi Ia;

socialni in okoljski standardi države izvoznice niso na dovolj visoki ravni, pri čemer se zadostna raven določi na podlagi tega, da je tretja država ratificirala in dejansko izvaja večstranske okoljske sporazume in njihove protokole, katerih pogodbenica je Unija, ter konvencije Mednarodne organizacije dela, naštete v prilogi Ia;

| (c) | pritožnik predstavlja raznolik in razdrobljen industrijski sektor, sestavljen predvsem iz malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

(c)

(c)

pritožnik predstavlja raznolik in razdrobljen industrijski sektor, sestavljen predvsem iz malih in srednjih podjetij;

pritožnik predstavlja raznolik in razdrobljen industrijski sektor, sestavljen predvsem iz malih in srednjih podjetij;

| (d) | preiskava ali ločena protisubvencijska preiskava je ugotovila, da država izvoznica zagotavlja eno ali več subvencij proizvajalcem, ki izvažajo zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(d)

(d)

preiskava ali ločena protisubvencijska preiskava je ugotovila, da država izvoznica zagotavlja eno ali več subvencij proizvajalcem, ki izvažajo zadevni izdelek.

preiskava ali ločena protisubvencijska preiskava je ugotovila, da država izvoznica zagotavlja eno ali več subvencij proizvajalcem, ki izvažajo zadevni izdelek.

Taka
  nižja dajatev
  pa se odobri vedno, če se ugotovi, da pri zadevnem izdelku obstaja strukturno izkrivljanje v zvezi s surovinami v državi izvoznici, in če je ta država ena od najmanj razvitih držav iz priloge IV k Uredbi (EU) št. 978/2012.

Taka

pa se odobri vedno, če se ugotovi, da pri zadevnem izdelku obstaja strukturno izkrivljanje v zvezi s surovinami v državi izvoznici, in če je ta država ena od najmanj razvitih držav iz priloge IV k Uredbi (EU) št. 978/2012.

Sprememba 77/rev

Sprememba 77/rev

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 5

Člen 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 11 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | v odstavku 6 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

v odstavku 6 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 6 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

Pregled ob izteku ukrepa se začne, če zahtevek zanj vsebuje dovolj dokazov, da bi konec ukrepov verjetno imel za posledico nadaljevanje ali ponovno pojavljanje dampinga ali škode. Na tako verjetnost lahko na primer kažejo dokazi o nadaljevanju dampinga in škode ali dokazi, da je odstranitev škode deloma ali v celoti posledica obstoja ukrepov ali dokazi, da so okoliščine, v katerih se nahajajo izvozniki, ali pa okoliščine na trgu take, da kažejo na verjetnost nadaljevanja škodljivega dampinga.

| | Pregled ob izteku ukrepa se začne, če zahtevek zanj vsebuje dovolj dokazov, da bi konec ukrepov verjetno imel za posledico nadaljevanje ali ponovno pojavljanje dampinga ali škode. Na tako verjetnost lahko na primer kažejo dokazi o nadaljevanju dampinga in škode ali dokazi, da je odstranitev škode deloma ali v celoti posledica obstoja ukrepov ali dokazi, da so okoliščine, v katerih se nahajajo izvozniki, ali pa okoliščine na trgu take, da kažejo na verjetnost nadaljevanja škodljivega dampinga.
  Na takšno verjetnost lahko kaže tudi nadaljevanje vmešavanja države izvoznice. |
| --- | --- |

Pregled ob izteku ukrepa se začne, če zahtevek zanj vsebuje dovolj dokazov, da bi konec ukrepov verjetno imel za posledico nadaljevanje ali ponovno pojavljanje dampinga ali škode. Na tako verjetnost lahko na primer kažejo dokazi o nadaljevanju dampinga in škode ali dokazi, da je odstranitev škode deloma ali v celoti posledica obstoja ukrepov ali dokazi, da so okoliščine, v katerih se nahajajo izvozniki, ali pa okoliščine na trgu take, da kažejo na verjetnost nadaljevanja škodljivega dampinga.
  Na takšno verjetnost lahko kaže tudi nadaljevanje vmešavanja države izvoznice.

Na takšno verjetnost lahko kaže tudi nadaljevanje vmešavanja države izvoznice.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 5 – točka a

Člen 1 – točka 5 – točka a

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 11 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | odstavku 5 se doda pododstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

odstavku 5 se doda pododstavek:

odstavku 5 se doda pododstavek:

črtano

črtano

| | „Če se ukrep po preiskavi v skladu z odstavkom 2 izteče, se vse dajatve, pobrane od datuma začetka take preiskave, povrnejo, če so nacionalni carinski organi vložili zahtevek za povračilo in če so to povračilo odobrili v skladu z veljavno carinsko zakonodajo Unije v zvezi s povračilom in odpustom dajatve. Zadevni nacionalni carinski organi za to povračilo ne plačajo obresti.“ |
| --- | --- |

„Če se ukrep po preiskavi v skladu z odstavkom 2 izteče, se vse dajatve, pobrane od datuma začetka take preiskave, povrnejo, če so nacionalni carinski organi vložili zahtevek za povračilo in če so to povračilo odobrili v skladu z veljavno carinsko zakonodajo Unije v zvezi s povračilom in odpustom dajatve. Zadevni nacionalni carinski organi za to povračilo ne plačajo obresti.“

„Če se ukrep po preiskavi v skladu z odstavkom 2 izteče, se vse dajatve, pobrane od datuma začetka take preiskave, povrnejo, če so nacionalni carinski organi vložili zahtevek za povračilo in če so to povračilo odobrili v skladu z veljavno carinsko zakonodajo Unije v zvezi s povračilom in odpustom dajatve. Zadevni nacionalni carinski organi za to povračilo ne plačajo obresti.“

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 6 a (novo)

Člen 1 – točka 6 a (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 14 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  V členu 14 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |
| 3.   Posebne določbe, zlasti o skupni opredelitvi pojma poreklo iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti se lahko sprejmejo v skladu s to uredbo. | „3.   Posebne določbe, zlasti o skupni opredelitvi pojma poreklo iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti
  , ali določbe v skladu s členom 2 tega zakonika
  se lahko sprejmejo v skladu s to uredbo.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  V členu 14 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

6a.

V členu 14 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

3.   Posebne določbe, zlasti o skupni opredelitvi pojma poreklo iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti se lahko sprejmejo v skladu s to uredbo.

„3.   Posebne določbe, zlasti o skupni opredelitvi pojma poreklo iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti
  , ali določbe v skladu s členom 2 tega zakonika
  se lahko sprejmejo v skladu s to uredbo.“

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 6 b (novo)

Člen 1 – točka 6 b (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 14 – odstavek 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  V členu 14 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim: |
| 5.   Komisija lahko po
  posvetovanju s Svetovalnim odborom
  da navodilo carinskim organom, da izvedejo ustrezne ukrepe za registriranje uvoza, tako da bi bilo kasneje mogoče uporabiti ustrezne ukrepe proti temu uvozu od dneva takšne registracije naprej. Uvoz se
  lahko
  podredi registraciji na osnovi zahteve industrije
  Skupnosti
  , ki vsebuje zadostne dokaze, ki upravičujejo takšno ukrepanje.
  Registriranje uvede uredba, ki navede namen te aktivnosti in, če je to primerno, ocenjen znesek možnih bodočih obveznosti.
  Uvoz
  ne sme biti
  predmet registracije
  več kot devet mesecev
  . | „5.   Komisija lahko po
  tem, ko je pravočasno obvestila države članice
  , da navodilo carinskim organom, da izvedejo ustrezne ukrepe za registriranje uvoza, tako da bi bilo kasneje mogoče uporabiti ustrezne ukrepe proti temu uvozu od dneva takšne registracije naprej. Uvoz se podredi registraciji na osnovi zahteve industrije
  Unije
  , ki vsebuje zadostne dokaze, ki upravičujejo takšno ukrepanje. Uvoz
  je lahko
  predmet registracije
  tudi na lastno pobudo Komisije
  . |
| | Uvoz se registrira od datuma začetka preiskave, če pritožba industrije Unije vsebuje zahtevek za evidentiranje in dovolj dokazov, ki ta ukrep upravičujejo. |
| | Registriranje uvede uredba, ki navede namen te aktivnosti in, če je to primerno, ocenjen znesek možnih bodočih obveznosti. Uvoz ne sme biti predmet registracije več kot devet mesecev.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

6b.
     
  V členu 14 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

6b.

V členu 14 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

5.   Komisija lahko po
  posvetovanju s Svetovalnim odborom
  da navodilo carinskim organom, da izvedejo ustrezne ukrepe za registriranje uvoza, tako da bi bilo kasneje mogoče uporabiti ustrezne ukrepe proti temu uvozu od dneva takšne registracije naprej. Uvoz se
  lahko
  podredi registraciji na osnovi zahteve industrije
  Skupnosti
  , ki vsebuje zadostne dokaze, ki upravičujejo takšno ukrepanje.
  Registriranje uvede uredba, ki navede namen te aktivnosti in, če je to primerno, ocenjen znesek možnih bodočih obveznosti.
  Uvoz
  ne sme biti
  predmet registracije
  več kot devet mesecev
  .

posvetovanju s Svetovalnim odborom

lahko

Skupnosti

Registriranje uvede uredba, ki navede namen te aktivnosti in, če je to primerno, ocenjen znesek možnih bodočih obveznosti.

ne sme biti

več kot devet mesecev

„5.   Komisija lahko po
  tem, ko je pravočasno obvestila države članice
  , da navodilo carinskim organom, da izvedejo ustrezne ukrepe za registriranje uvoza, tako da bi bilo kasneje mogoče uporabiti ustrezne ukrepe proti temu uvozu od dneva takšne registracije naprej. Uvoz se podredi registraciji na osnovi zahteve industrije
  Unije
  , ki vsebuje zadostne dokaze, ki upravičujejo takšno ukrepanje. Uvoz
  je lahko
  predmet registracije
  tudi na lastno pobudo Komisije
  .

tem, ko je pravočasno obvestila države članice

Unije

je lahko

tudi na lastno pobudo Komisije

Uvoz se registrira od datuma začetka preiskave, če pritožba industrije Unije vsebuje zahtevek za evidentiranje in dovolj dokazov, ki ta ukrep upravičujejo.

Uvoz se registrira od datuma začetka preiskave, če pritožba industrije Unije vsebuje zahtevek za evidentiranje in dovolj dokazov, ki ta ukrep upravičujejo.

Registriranje uvede uredba, ki navede namen te aktivnosti in, če je to primerno, ocenjen znesek možnih bodočih obveznosti. Uvoz ne sme biti predmet registracije več kot devet mesecev.“

Registriranje uvede uredba, ki navede namen te aktivnosti in, če je to primerno, ocenjen znesek možnih bodočih obveznosti. Uvoz ne sme biti predmet registracije več kot devet mesecev.“

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 6 c (novo)

Člen 1 – točka 6 c (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 14 – odstavek 6

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  V členu 14 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim: |
| 6.   Države članice Komisiji poročajo vsak mesec o uvozu izdelkov, ki so predmet preiskave in ukrepov in o znesku dajatev, ki so bile pobrane v skladu s to uredbo. | „6.   Države članice Komisiji poročajo vsak mesec o uvozu izdelkov, ki so predmet preiskave in ukrepov in o znesku dajatev, ki so bile pobrane v skladu s to uredbo.
  Komisija lahko na izrecno in obrazloženo zahtevo zainteresirane stranke, potem ko svoje mnenje o tem poda še odbor iz člena 15(2), odloči, da bo zainteresiranim stranem predložila informacije o količini in vrednosti uvoza teh izdelkov.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

6c.
     
  V členu 14 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

6c.

V členu 14 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

6.   Države članice Komisiji poročajo vsak mesec o uvozu izdelkov, ki so predmet preiskave in ukrepov in o znesku dajatev, ki so bile pobrane v skladu s to uredbo.

„6.   Države članice Komisiji poročajo vsak mesec o uvozu izdelkov, ki so predmet preiskave in ukrepov in o znesku dajatev, ki so bile pobrane v skladu s to uredbo.
  Komisija lahko na izrecno in obrazloženo zahtevo zainteresirane stranke, potem ko svoje mnenje o tem poda še odbor iz člena 15(2), odloči, da bo zainteresiranim stranem predložila informacije o količini in vrednosti uvoza teh izdelkov.“

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 6 d (novo)

Člen 1 – točka 6 d (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 14 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6d.
     
  V členu 14 se doda naslednji odstavek: |
| | „7a.
     
  Če namerava Komisija sprejeti ali objaviti dokumente, katerih namen je pojasniti kateri koli element ustaljene prakse Komisije v zvezi z uporabo te uredbe, se pred sprejetjem ali objavo posvetuje z Evropskim parlamentom in Svetom, da bi dosegla soglasje in sprejetje danega dokumenta. Za morebitne poznejše spremembe takih dokumentov veljajo enake postopkovne zahteve. Vsak takšen dokument je v vsakem primeru v celoti skladen z določbami te uredbe. Noben dokument te vrste ne sme razširiti diskrecijske pravice Komisije za sprejemanje ukrepov, kot jo tolmači Sodišče.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6d.
     
  V členu 14 se doda naslednji odstavek:

6d.

V členu 14 se doda naslednji odstavek:

„7a.
     
  Če namerava Komisija sprejeti ali objaviti dokumente, katerih namen je pojasniti kateri koli element ustaljene prakse Komisije v zvezi z uporabo te uredbe, se pred sprejetjem ali objavo posvetuje z Evropskim parlamentom in Svetom, da bi dosegla soglasje in sprejetje danega dokumenta. Za morebitne poznejše spremembe takih dokumentov veljajo enake postopkovne zahteve. Vsak takšen dokument je v vsakem primeru v celoti skladen z določbami te uredbe. Noben dokument te vrste ne sme razširiti diskrecijske pravice Komisije za sprejemanje ukrepov, kot jo tolmači Sodišče.“

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 7

Člen 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „1.   V primerih, ko gre za veliko število proizvajalcev, izvoznikov ali uvoznikov Unije, vrst izdelkov ali transakcij, se lahko preiskava omeji na smiselno število zainteresiranih strani, izdelkov ali transakcij, tako da uporabi vzorce, ki so statistično utemeljeni na osnovi informacij, ki so dostopne ob času izbora, ali pa se preiskava lahko omeji na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v času, ki je na voljo.“ | „1.   V primerih, ko gre za veliko število proizvajalcev, izvoznikov ali uvoznikov Unije,
  ki so pristali na sodelovanje pri preiskavi,
  vrst izdelkov ali transakcij, se lahko preiskava omeji na smiselno število zainteresiranih strani, izdelkov ali transakcij, tako da uporabi vzorce, ki so statistično utemeljeni na osnovi informacij, ki so dostopne ob času izbora, ali pa se preiskava lahko omeji na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v času, ki je na voljo.
  Pri raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjih, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, bi moral končni izbor strank po možnosti upoštevati njihov delež v zadevnem sektorju.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„1.   V primerih, ko gre za veliko število proizvajalcev, izvoznikov ali uvoznikov Unije, vrst izdelkov ali transakcij, se lahko preiskava omeji na smiselno število zainteresiranih strani, izdelkov ali transakcij, tako da uporabi vzorce, ki so statistično utemeljeni na osnovi informacij, ki so dostopne ob času izbora, ali pa se preiskava lahko omeji na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v času, ki je na voljo.“

„1.   V primerih, ko gre za veliko število proizvajalcev, izvoznikov ali uvoznikov Unije,
  ki so pristali na sodelovanje pri preiskavi,
  vrst izdelkov ali transakcij, se lahko preiskava omeji na smiselno število zainteresiranih strani, izdelkov ali transakcij, tako da uporabi vzorce, ki so statistično utemeljeni na osnovi informacij, ki so dostopne ob času izbora, ali pa se preiskava lahko omeji na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v času, ki je na voljo.
  Pri raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjih, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, bi moral končni izbor strank po možnosti upoštevati njihov delež v zadevnem sektorju.“

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 8

Člen 1 – točka 8

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 19 a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.
     
  Proizvajalci, uvozniki in izvozniki Unije in njihova reprezentativna združenja ter predstavniki države izvoznice lahko zahtevajo informacije o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Zahteve po teh informacijah se vložijo v pisni obliki v roku, ki je predpisan v obvestilu o začetku. Te informacije se navedenim zainteresiranim stranem zagotovijo vsaj dva tedna pred iztekom roka za uvedbo začasnih dajatev iz člena 7(1). Te informacije vključujejo: | črtano |
| (a) | povzetek predlaganih dajatev izključno za namene obveščanja ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.
     
  Proizvajalci, uvozniki in izvozniki Unije in njihova reprezentativna združenja ter predstavniki države izvoznice lahko zahtevajo informacije o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Zahteve po teh informacijah se vložijo v pisni obliki v roku, ki je predpisan v obvestilu o začetku. Te informacije se navedenim zainteresiranim stranem zagotovijo vsaj dva tedna pred iztekom roka za uvedbo začasnih dajatev iz člena 7(1). Te informacije vključujejo:

1.

Proizvajalci, uvozniki in izvozniki Unije in njihova reprezentativna združenja ter predstavniki države izvoznice lahko zahtevajo informacije o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Zahteve po teh informacijah se vložijo v pisni obliki v roku, ki je predpisan v obvestilu o začetku. Te informacije se navedenim zainteresiranim stranem zagotovijo vsaj dva tedna pred iztekom roka za uvedbo začasnih dajatev iz člena 7(1). Te informacije vključujejo:

črtano

črtano

(a)

(a)

povzetek predlaganih dajatev izključno za namene obveščanja ter

povzetek predlaganih dajatev izključno za namene obveščanja ter

| (b) | podrobne informacije o izračunu stopnje dampinga in stopnje, ki zadostuje za odpravo škode industriji Unije, pri čemer je treba ustrezno upoštevati potrebo po izpolnjevanju obveznosti glede zaupnosti iz člena 19. Zainteresirane strani imajo na voljo tri delovne dni, da predložijo pripombe o natančnosti izračunov. |
| --- | --- |

(b)

(b)

podrobne informacije o izračunu stopnje dampinga in stopnje, ki zadostuje za odpravo škode industriji Unije, pri čemer je treba ustrezno upoštevati potrebo po izpolnjevanju obveznosti glede zaupnosti iz člena 19. Zainteresirane strani imajo na voljo tri delovne dni, da predložijo pripombe o natančnosti izračunov.

podrobne informacije o izračunu stopnje dampinga in stopnje, ki zadostuje za odpravo škode industriji Unije, pri čemer je treba ustrezno upoštevati potrebo po izpolnjevanju obveznosti glede zaupnosti iz člena 19. Zainteresirane strani imajo na voljo tri delovne dni, da predložijo pripombe o natančnosti izračunov.

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 9

Člen 1 – točka 9

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 21 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.
     
  Člen 21(2) se nadomesti z naslednjim: | črtano |
| „2.
     
  Da bi zagotovili trdno osnovo, na temelju katere lahko pristojni organi upoštevajo vsa mnenja in informacije pri odločanju o tem, ali je uvedba ukrepov v interesu Unije, se lahko proizvajalci in uvozniki Unije in njihova reprezentativna združenja ter reprezentativne uporabnike in reprezentativne potrošniške organizacije v okviru rokov, določenih v obvestilu o začetku protidampinške preiskave, javijo in Komisiji predložijo ustrezne informacije. Te informacije ali njihovi ustrezni povzetki se lahko dajo na razpolago drugim zainteresiranim stranem iz tega člena, ki imajo pravico, da nanje predložijo opombe.“ | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.
     
  Člen 21(2) se nadomesti z naslednjim:

9.

Člen 21(2) se nadomesti z naslednjim:

črtano

črtano

„2.
     
  Da bi zagotovili trdno osnovo, na temelju katere lahko pristojni organi upoštevajo vsa mnenja in informacije pri odločanju o tem, ali je uvedba ukrepov v interesu Unije, se lahko proizvajalci in uvozniki Unije in njihova reprezentativna združenja ter reprezentativne uporabnike in reprezentativne potrošniške organizacije v okviru rokov, določenih v obvestilu o začetku protidampinške preiskave, javijo in Komisiji predložijo ustrezne informacije. Te informacije ali njihovi ustrezni povzetki se lahko dajo na razpolago drugim zainteresiranim stranem iz tega člena, ki imajo pravico, da nanje predložijo opombe.“

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 9 a (novo)

Člen 1 – točka 9 a (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 22 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  V členu 22 se doda naslednji odstavek: |
| | „1a.
     
  Takoj ko vse države članice ratificirajo nove konvencije Mednarodne organizacije dela, Komisija ustrezno posodobi Prilogo Ia v skladu s postopkom iz člena 290 PDEU.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9a.
     
  V členu 22 se doda naslednji odstavek:

9a.

V členu 22 se doda naslednji odstavek:

„1a.
     
  Takoj ko vse države članice ratificirajo nove konvencije Mednarodne organizacije dela, Komisija ustrezno posodobi Prilogo Ia v skladu s postopkom iz člena 290 PDEU.“

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 9 b (novo)

Člen 1 – točka 9 b (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Člen 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9b.
     
  Vstavi se naslednji člen: |
| | „Člen 22a |
| | Poročilo |
| | 1.
     
  Da bi Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu olajšala spremljanje izvajanja uredbe, ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 19, Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto v okviru dialoga o instrumentih trgovinske zaščite med Komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom predloži poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe
  .
  Poročilo vsebuje informacije o uporabi začasnih in dokončnih ukrepov, zaključku preiskav brez sprejetja ukrepov, zavezah, ponovnih preiskavah, obiskih za namene revizije in preverjanja ter o dejavnostih različnih organov, odgovornih za nadzor izvajanja te uredbe in izpolnjevanja obveznosti, izhajajočih iz nje. Poročilo obravnava tudi uporabo instrumentov trgovinske zaščite v tretjih državah proti Uniji, informacije o okrevanju industrije Unije, na katero vplivajo uvedeni ukrepi, in pritožbe zoper uvedene ukrepe. Vključuje dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje pri generalnem direktoratu Komisije za trgovino in dejavnosti službe za pomoč malim in srednjim podjetjem v zvezi z uporabo te uredbe. |
| | 2.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu po tem, ko Komisija predloži poročilo, slednjo povabi na priložnostno srečanje pristojnega odbora, da bi predstavili in pojasnili morebitna vprašanja v zvezi z izvajanjem te uredbe. Na osnovi poročila se lahko sprejme tudi resolucija. |
| | 3.
     
  Komisija poročilo objavi najpozneje šest mesecev potem, ko ga je predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9b.
     
  Vstavi se naslednji člen:

9b.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 22a

„Člen 22a

Poročilo

Poročilo

1.
     
  Da bi Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu olajšala spremljanje izvajanja uredbe, ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 19, Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto v okviru dialoga o instrumentih trgovinske zaščite med Komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom predloži poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe
  .
  Poročilo vsebuje informacije o uporabi začasnih in dokončnih ukrepov, zaključku preiskav brez sprejetja ukrepov, zavezah, ponovnih preiskavah, obiskih za namene revizije in preverjanja ter o dejavnostih različnih organov, odgovornih za nadzor izvajanja te uredbe in izpolnjevanja obveznosti, izhajajočih iz nje. Poročilo obravnava tudi uporabo instrumentov trgovinske zaščite v tretjih državah proti Uniji, informacije o okrevanju industrije Unije, na katero vplivajo uvedeni ukrepi, in pritožbe zoper uvedene ukrepe. Vključuje dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje pri generalnem direktoratu Komisije za trgovino in dejavnosti službe za pomoč malim in srednjim podjetjem v zvezi z uporabo te uredbe.

1.

Da bi Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu olajšala spremljanje izvajanja uredbe, ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 19, Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto v okviru dialoga o instrumentih trgovinske zaščite med Komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom predloži poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe

Poročilo vsebuje informacije o uporabi začasnih in dokončnih ukrepov, zaključku preiskav brez sprejetja ukrepov, zavezah, ponovnih preiskavah, obiskih za namene revizije in preverjanja ter o dejavnostih različnih organov, odgovornih za nadzor izvajanja te uredbe in izpolnjevanja obveznosti, izhajajočih iz nje. Poročilo obravnava tudi uporabo instrumentov trgovinske zaščite v tretjih državah proti Uniji, informacije o okrevanju industrije Unije, na katero vplivajo uvedeni ukrepi, in pritožbe zoper uvedene ukrepe. Vključuje dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje pri generalnem direktoratu Komisije za trgovino in dejavnosti službe za pomoč malim in srednjim podjetjem v zvezi z uporabo te uredbe.

2.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu po tem, ko Komisija predloži poročilo, slednjo povabi na priložnostno srečanje pristojnega odbora, da bi predstavili in pojasnili morebitna vprašanja v zvezi z izvajanjem te uredbe. Na osnovi poročila se lahko sprejme tudi resolucija.

2.

Evropski parlament lahko v enem mesecu po tem, ko Komisija predloži poročilo, slednjo povabi na priložnostno srečanje pristojnega odbora, da bi predstavili in pojasnili morebitna vprašanja v zvezi z izvajanjem te uredbe. Na osnovi poročila se lahko sprejme tudi resolucija.

3.
     
  Komisija poročilo objavi najpozneje šest mesecev potem, ko ga je predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.“

3.

Komisija poročilo objavi najpozneje šest mesecev potem, ko ga je predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.“

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 9 c (novo)

Člen 1 – točka 9 c (novo)

Uredba (ES) št. 1225/2009

Priloga I a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9c.
     
  Doda se naslednja priloga: |
| | |
| | Konvencije Mednarodne organizacije dela iz členov 7, 8 in 9 |
| | 1. | Konvencija o prisilnem ali obveznem delu, št. 29 (1930) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9c.
     
  Doda se naslednja priloga:

9c.

Doda se naslednja priloga:

Konvencije Mednarodne organizacije dela iz členov 7, 8 in 9

Konvencije Mednarodne organizacije dela iz členov 7, 8 in 9

1.

1.

Konvencija o prisilnem ali obveznem delu, št. 29 (1930)

Konvencija o prisilnem ali obveznem delu, št. 29 (1930)

| 2. | Konvencija o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, št. 87 (1948) |
| --- | --- |

2.

2.

Konvencija o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, št. 87 (1948)

Konvencija o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, št. 87 (1948)

| 3. | Konvencija o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, št. 98 (1949) |
| --- | --- |

3.

3.

Konvencija o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, št. 98 (1949)

Konvencija o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, št. 98 (1949)

| 4. | Konvencija o enakem plačilu delavcev in delavk za delo enake vrednosti, št. 100 (1951) |
| --- | --- |

4.

4.

Konvencija o enakem plačilu delavcev in delavk za delo enake vrednosti, št. 100 (1951)

Konvencija o enakem plačilu delavcev in delavk za delo enake vrednosti, št. 100 (1951)

| 5. | Konvencija o odpravi prisilnega dela, št. 105 (1957) |
| --- | --- |

5.

5.

Konvencija o odpravi prisilnega dela, št. 105 (1957)

Konvencija o odpravi prisilnega dela, št. 105 (1957)

| 6. | Konvencija o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih, št. 111 (1958) |
| --- | --- |

6.

6.

Konvencija o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih, št. 111 (1958)

Konvencija o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih, št. 111 (1958)

| 7. | Konvencija o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja, št. 138 (1973) |
| --- | --- |

7.

7.

Konvencija o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja, št. 138 (1973)

Konvencija o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja, št. 138 (1973)

| 8. | Konvencija o prepovedi in takojšnjih ukrepih za odpravo najhujših oblik otroškega dela, št. 182 (1999)“ |
| --- | --- |

8.

8.

Konvencija o prepovedi in takojšnjih ukrepih za odpravo najhujših oblik otroškega dela, št. 182 (1999)“

Konvencija o prepovedi in takojšnjih ukrepih za odpravo najhujših oblik otroškega dela, št. 182 (1999)“

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka - 1 (novo)

Člen 2 – točka - 1 (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Uredba Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske
  skupnosti | Uredba Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske
  unije
  . |
| | (Ta sprememba velja za celotno Uredbo Sveta (ES) št. 597/2009.) |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

Uredba Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske
  skupnosti

skupnosti

Uredba Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske
  unije
  .

unije

(Ta sprememba velja za celotno Uredbo Sveta (ES) št. 597/2009.)

(Ta sprememba velja za celotno Uredbo Sveta (ES) št. 597/2009.)

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka - 1 a (novo)

Člen 2 – točka - 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | V Uniji so subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, načeloma prepovedane v skladu s členom 107(1) PDEU. Zato subvencije, proti katerim se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, ki jih odobrijo tretje države, še posebej izkrivljajo trgovino. Višina državne pomoči, ki jo dovoli Komisija, se je sčasoma postopno znižala. Zato se v zvezi s protisubvencijskim instrumentom pravilo nižje dajatve ne bi smelo več uporabljati za uvoz iz držav, ki dajejo subvencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9a)

(9a)

V Uniji so subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, načeloma prepovedane v skladu s členom 107(1) PDEU. Zato subvencije, proti katerim se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, ki jih odobrijo tretje države, še posebej izkrivljajo trgovino. Višina državne pomoči, ki jo dovoli Komisija, se je sčasoma postopno znižala. Zato se v zvezi s protisubvencijskim instrumentom pravilo nižje dajatve ne bi smelo več uporabljati za uvoz iz držav, ki dajejo subvencije.

V Uniji so subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, načeloma prepovedane v skladu s členom 107(1) PDEU. Zato subvencije, proti katerim se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, ki jih odobrijo tretje države, še posebej izkrivljajo trgovino. Višina državne pomoči, ki jo dovoli Komisija, se je sčasoma postopno znižala. Zato se v zvezi s protisubvencijskim instrumentom pravilo nižje dajatve ne bi smelo več uporabljati za uvoz iz držav, ki dajejo subvencije.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka - 1 b (novo)

Člen 2 – točka - 1 b (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1b.
     
  V členu 1(1) se doda naslednji pododstavek: |
| | „Uporaba subvencioniranih izdelkov v povezavi z raziskovanjem epikontinentalnega pasu, izključno ekonomsko cono države članice ali z izkoriščanjem njenih virov se obravnava kot uvoz po tej uredbi in se ustrezno obdavči, če povzroča škodo industriji Unije.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1b.
     
  V členu 1(1) se doda naslednji pododstavek:

-1b.

V členu 1(1) se doda naslednji pododstavek:

„Uporaba subvencioniranih izdelkov v povezavi z raziskovanjem epikontinentalnega pasu, izključno ekonomsko cono države članice ali z izkoriščanjem njenih virov se obravnava kot uvoz po tej uredbi in se ustrezno obdavči, če povzroča škodo industriji Unije.“

„Uporaba subvencioniranih izdelkov v povezavi z raziskovanjem epikontinentalnega pasu, izključno ekonomsko cono države članice ali z izkoriščanjem njenih virov se obravnava kot uvoz po tej uredbi in se ustrezno obdavči, če povzroča škodo industriji Unije.“

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 1 a (novo)

Člen 2 – točka 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  V členu 10(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: |
| 1.   Razen v primerih iz odstavka 8 se preiskava za ugotovitev obstoja, ravni in učinka vsake domnevne subvencije prične s pisno pritožbo katere koli fizične ali pravne osebe ali združenja, ki ni pravna oseba, ki zastopa industrijo
  Skupnosti. | „1.   Razen v primerih iz odstavka 8 se preiskava za ugotovitev obstoja, ravni in učinka vsake domnevne subvencije prične s pisno pritožbo katere koli fizične ali pravne osebe ali združenja, ki ni pravna oseba, ki zastopa industrijo
  Unije. Pritožbe lahko skupaj vložijo tudi industrija Unije ali vsaka fizična ali pravna oseba ali združenje, ki ni pravna oseba, ki deluje v imenu industrije Unije, in sindikati.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  V členu 10(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

1a.

V členu 10(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

1.   Razen v primerih iz odstavka 8 se preiskava za ugotovitev obstoja, ravni in učinka vsake domnevne subvencije prične s pisno pritožbo katere koli fizične ali pravne osebe ali združenja, ki ni pravna oseba, ki zastopa industrijo
  Skupnosti.

Skupnosti.

„1.   Razen v primerih iz odstavka 8 se preiskava za ugotovitev obstoja, ravni in učinka vsake domnevne subvencije prične s pisno pritožbo katere koli fizične ali pravne osebe ali združenja, ki ni pravna oseba, ki zastopa industrijo
  Unije. Pritožbe lahko skupaj vložijo tudi industrija Unije ali vsaka fizična ali pravna oseba ali združenje, ki ni pravna oseba, ki deluje v imenu industrije Unije, in sindikati.“

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 1 b (novo)

Člen 2 – točka 1 b (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 10 – odstavek 6 – pododstavek 2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  V členu 10(6) se doda naslednji pododstavek: |
| | „V primeru raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, Komisija prispeva k doseganju teh pragov s pomočjo službe za pomoč malim in srednjim podjetjem.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  V členu 10(6) se doda naslednji pododstavek:

1b.

V členu 10(6) se doda naslednji pododstavek:

„V primeru raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, Komisija prispeva k doseganju teh pragov s pomočjo službe za pomoč malim in srednjim podjetjem.“

„V primeru raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, Komisija prispeva k doseganju teh pragov s pomočjo službe za pomoč malim in srednjim podjetjem.“

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 1 c (novo)

Člen 2 – točka 1 c (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 10 – odstavek 8

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  V členu 10 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim: |
| 8.   Kadar se Komisija v posebnih okoliščinah odloči, da bo začela preiskavo, ne da bi s strani ali v imenu industrije
  Skupnosti
  prejela pisno pritožbo, katere namen je začetek take preiskave, se ta začne na podlagi zadostnih dokazov o obstoju subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, škode in vzročne zveze, kakor je opredeljeno v odstavku 2, ki bi upravičili tak začetek. | „8.   Kadar se Komisija v v posebnih okoliščinah,
  zlasti v primeru različnih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij,
  odloči, da bo začela preiskavo, ne da bi s strani ali v imenu industrije
  Unije
  prejela pisno pritožbo, katere namen je začetek take preiskave, se ta začne na podlagi zadostnih dokazov o obstoju subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, škode in vzročne zveze, kakor je opredeljeno v odstavku 2, ki bi upravičili tak začetek.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  V členu 10 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

1c.

V členu 10 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

8.   Kadar se Komisija v posebnih okoliščinah odloči, da bo začela preiskavo, ne da bi s strani ali v imenu industrije
  Skupnosti
  prejela pisno pritožbo, katere namen je začetek take preiskave, se ta začne na podlagi zadostnih dokazov o obstoju subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, škode in vzročne zveze, kakor je opredeljeno v odstavku 2, ki bi upravičili tak začetek.

Skupnosti

„8.   Kadar se Komisija v v posebnih okoliščinah,
  zlasti v primeru različnih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij,
  odloči, da bo začela preiskavo, ne da bi s strani ali v imenu industrije
  Unije
  prejela pisno pritožbo, katere namen je začetek take preiskave, se ta začne na podlagi zadostnih dokazov o obstoju subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, škode in vzročne zveze, kakor je opredeljeno v odstavku 2, ki bi upravičili tak začetek.“

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 2

Člen 2 – točka 2

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 11 – odstavek 9

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Pri postopkih, ki se začnejo v skladu s členom 10(11), se preiskava, če je le mogoče, zaključi v roku
  enega leta
  . V vsakem primeru se takšne preiskave v vseh primerih zaključijo v 
  13 mesecih
  po njihovem začetku na podlagi ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 13, za zaveze, ali ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 15, za dokončni ukrep.“ | 9.   Pri postopkih, ki se začnejo v skladu s členom 10(11), se preiskava, če je le mogoče, zaključi v roku
  devetih mesecev
  . V vsakem primeru se takšne preiskave v vseh primerih zaključijo v 
  10 mesecih
  po njihovem začetku na podlagi ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 13, za zaveze, ali ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 15, za dokončni ukrep.“
  Dolžina preiskav kadar koli je to mogoče, zlasti v primeru različnih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, sovpada s proračunskim letom. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

9.   Pri postopkih, ki se začnejo v skladu s členom 10(11), se preiskava, če je le mogoče, zaključi v roku
  enega leta
  . V vsakem primeru se takšne preiskave v vseh primerih zaključijo v 
  13 mesecih
  po njihovem začetku na podlagi ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 13, za zaveze, ali ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 15, za dokončni ukrep.“

enega leta

13 mesecih

9.   Pri postopkih, ki se začnejo v skladu s členom 10(11), se preiskava, če je le mogoče, zaključi v roku
  devetih mesecev
  . V vsakem primeru se takšne preiskave v vseh primerih zaključijo v 
  10 mesecih
  po njihovem začetku na podlagi ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 13, za zaveze, ali ugotovitev, sprejetih v skladu s členom 15, za dokončni ukrep.“
  Dolžina preiskav kadar koli je to mogoče, zlasti v primeru različnih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, sovpada s proračunskim letom.

devetih mesecev

10 mesecih

Dolžina preiskav kadar koli je to mogoče, zlasti v primeru različnih in razdrobljenih industrijskih sektorjev, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, sovpada s proračunskim letom.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 2

Člen 2 – točka 2

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 11 – odstavek 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 11.   Proizvajalci podobnega izdelka v Uniji
  morajo sodelovati
  v postopkih, ki so se začeli v skladu s členom 10(8). | 11.   Proizvajalci podobnega izdelka v Uniji
  , razen malih in mikropodjetij v Uniji, so zaprošeni, da sodelujejo
  v postopkih, ki so se začeli v skladu s členom 10(8). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

11.   Proizvajalci podobnega izdelka v Uniji
  morajo sodelovati
  v postopkih, ki so se začeli v skladu s členom 10(8).

morajo sodelovati

11.   Proizvajalci podobnega izdelka v Uniji
  , razen malih in mikropodjetij v Uniji, so zaprošeni, da sodelujejo
  v postopkih, ki so se začeli v skladu s členom 10(8).

, razen malih in mikropodjetij v Uniji, so zaprošeni, da sodelujejo

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 2

Člen 2 – točka 2

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 11 – odstavek 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 11a.
     
  Komisija v okviru protisubvencijskih primerov prek službe za podporo malim in srednjim podjetjem spodbuja dostop do instrumenta za raznolike in razdrobljene industrijske sektorje, sestavljene predvsem iz malih in srednjih podjetij. |
| | Služba za podporo malim in srednjim podjetjem ozavešča o instrumentu ter nudi informacije in razlago o načinih vlaganja pritožb ter o najboljših načinih za predložitev dokazov o škodi in subvencijah, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ta služba da na voljo standardizirane obrazce za predložitev statističnih podatkov za običajne namene in vprašalnike. |
| | Po začetku preiskave obvesti mala in srednja podjetja ter njihova združenja, na katera bodo verjetno vplivali začetek postopkov in ustrezni roki za prijavo kot zainteresirane strani. |
| | Pomaga pri izpolnjevanju vprašalnikov, pri katerih se posebna pozornost posveti vprašanjem malih in srednjih podjetij glede preiskav, začetih v skladu s členom 10(8). V čim večji meri pomaga zmanjšati breme, ki ga povzročajo jezikovne ovire. |
| | Če mala in srednja podjetja predložijo prima facie dokaze o subvencijah, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, služba za pomoč malim in srednjim podjetjem tem podjetjem zagotovi podatke o gibanju obsega in vrednosti uvoza zadevnih izdelkov v skladu s členom 24(6). |
| | Poleg tega zagotovlja smernie o dodatnih možnostih sodelovanja in povezovanja s pooblaščencem za zaslišanje in nacionalnimi carinskimi organi. Služba za podporo mala in srednja podjetja tudi obvešča o možnostih in pogojih, v skladu s katerimi bi lahko zahtevala pregled ukrepov in povračilo plačanih dajatev glede izravnalnih ukrepov.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

11a.
     
  Komisija v okviru protisubvencijskih primerov prek službe za podporo malim in srednjim podjetjem spodbuja dostop do instrumenta za raznolike in razdrobljene industrijske sektorje, sestavljene predvsem iz malih in srednjih podjetij.

11a.

Komisija v okviru protisubvencijskih primerov prek službe za podporo malim in srednjim podjetjem spodbuja dostop do instrumenta za raznolike in razdrobljene industrijske sektorje, sestavljene predvsem iz malih in srednjih podjetij.

Služba za podporo malim in srednjim podjetjem ozavešča o instrumentu ter nudi informacije in razlago o načinih vlaganja pritožb ter o najboljših načinih za predložitev dokazov o škodi in subvencijah, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ta služba da na voljo standardizirane obrazce za predložitev statističnih podatkov za običajne namene in vprašalnike.

Služba za podporo malim in srednjim podjetjem ozavešča o instrumentu ter nudi informacije in razlago o načinih vlaganja pritožb ter o najboljših načinih za predložitev dokazov o škodi in subvencijah, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ta služba da na voljo standardizirane obrazce za predložitev statističnih podatkov za običajne namene in vprašalnike.

Po začetku preiskave obvesti mala in srednja podjetja ter njihova združenja, na katera bodo verjetno vplivali začetek postopkov in ustrezni roki za prijavo kot zainteresirane strani.

Po začetku preiskave obvesti mala in srednja podjetja ter njihova združenja, na katera bodo verjetno vplivali začetek postopkov in ustrezni roki za prijavo kot zainteresirane strani.

Pomaga pri izpolnjevanju vprašalnikov, pri katerih se posebna pozornost posveti vprašanjem malih in srednjih podjetij glede preiskav, začetih v skladu s členom 10(8). V čim večji meri pomaga zmanjšati breme, ki ga povzročajo jezikovne ovire.

Pomaga pri izpolnjevanju vprašalnikov, pri katerih se posebna pozornost posveti vprašanjem malih in srednjih podjetij glede preiskav, začetih v skladu s členom 10(8). V čim večji meri pomaga zmanjšati breme, ki ga povzročajo jezikovne ovire.

Če mala in srednja podjetja predložijo prima facie dokaze o subvencijah, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, služba za pomoč malim in srednjim podjetjem tem podjetjem zagotovi podatke o gibanju obsega in vrednosti uvoza zadevnih izdelkov v skladu s členom 24(6).

Če mala in srednja podjetja predložijo prima facie dokaze o subvencijah, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, služba za pomoč malim in srednjim podjetjem tem podjetjem zagotovi podatke o gibanju obsega in vrednosti uvoza zadevnih izdelkov v skladu s členom 24(6).

Poleg tega zagotovlja smernie o dodatnih možnostih sodelovanja in povezovanja s pooblaščencem za zaslišanje in nacionalnimi carinskimi organi. Služba za podporo mala in srednja podjetja tudi obvešča o možnostih in pogojih, v skladu s katerimi bi lahko zahtevala pregled ukrepov in povračilo plačanih dajatev glede izravnalnih ukrepov.“

Poleg tega zagotovlja smernie o dodatnih možnostih sodelovanja in povezovanja s pooblaščencem za zaslišanje in nacionalnimi carinskimi organi. Služba za podporo mala in srednja podjetja tudi obvešča o možnostih in pogojih, v skladu s katerimi bi lahko zahtevala pregled ukrepov in povračilo plačanih dajatev glede izravnalnih ukrepov.“

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 2

Člen 2 – točka 2

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 11 – odstavek 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 11b.
     
  Komisija zagotovi najboljši možen dostop do informacij vsem zainteresiranim stranem, tako da omogoči informacijski sistem za obveščanje zainteresiranih strani v trenutku, ko se v preiskovalne datoteke dodajo nove nezaupne informacije. Informacije, ki niso zaupnega značaja, so dostopne tudi prek spletne platforme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

11b.
     
  Komisija zagotovi najboljši možen dostop do informacij vsem zainteresiranim stranem, tako da omogoči informacijski sistem za obveščanje zainteresiranih strani v trenutku, ko se v preiskovalne datoteke dodajo nove nezaupne informacije. Informacije, ki niso zaupnega značaja, so dostopne tudi prek spletne platforme.

11b.

Komisija zagotovi najboljši možen dostop do informacij vsem zainteresiranim stranem, tako da omogoči informacijski sistem za obveščanje zainteresiranih strani v trenutku, ko se v preiskovalne datoteke dodajo nove nezaupne informacije. Informacije, ki niso zaupnega značaja, so dostopne tudi prek spletne platforme.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 2

Člen 2 – točka 2

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 11 – odstavek 11 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 11c.
     
  Komisija ščiti učinkovito uveljavljanje postopkovnih pravic zainteresiranih strani in prek pooblaščenca za zaslišanje zagotavlja, da se postopki obravnavajo nepristransko, objektivno in v razumnem roku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

11c.
     
  Komisija ščiti učinkovito uveljavljanje postopkovnih pravic zainteresiranih strani in prek pooblaščenca za zaslišanje zagotavlja, da se postopki obravnavajo nepristransko, objektivno in v razumnem roku.

11c.

Komisija ščiti učinkovito uveljavljanje postopkovnih pravic zainteresiranih strani in prek pooblaščenca za zaslišanje zagotavlja, da se postopki obravnavajo nepristransko, objektivno in v razumnem roku.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 2

Člen 2 – točka 2

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 11 – odstavek 11 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 11d.
     
  Komisija na zahtevo zainteresiranih strani izda vprašalnike, ki se bodo uporabljali v preiskavah, v vseh uradnih jezikih Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

11d.
     
  Komisija na zahtevo zainteresiranih strani izda vprašalnike, ki se bodo uporabljali v preiskavah, v vseh uradnih jezikih Unije.

11d.

Komisija na zahtevo zainteresiranih strani izda vprašalnike, ki se bodo uporabljali v preiskavah, v vseh uradnih jezikih Unije.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 3 – točka -a (novo)

Člen 2 – točka 3 – točka -a (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

Začasne dajatve se uvedejo ne prej kot 60 dni po začetku postopkov, vendar ne kasneje kot
  devet
  mesecev po začetku postopkov.

devet

| | „Začasne dajatve se ne uvedejo prej kakor 60 dni in ne pozneje kakor
  šest
  mesecev po začetku postopkov.“ |
| --- | --- |

„Začasne dajatve se ne uvedejo prej kakor 60 dni in ne pozneje kakor
  šest
  mesecev po začetku postopkov.“

šest

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 3 – točka b

Člen 2 – točka 3 – točka b

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 3 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | na koncu se doda naslednji pododstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

na koncu se doda naslednji pododstavek:

na koncu se doda naslednji pododstavek:

črtano

črtano

| | „Začasne dajatve se ne smejo uporabiti dva tedna od datuma, ko so bile zainteresiranim stranem poslane informacije v skladu s členom 19a. Zagotovitev teh informacij ne vpliva na nobeno poznejšo odločitev, ki jo Komisija lahko sprejme.“ |
| --- | --- |

„Začasne dajatve se ne smejo uporabiti dva tedna od datuma, ko so bile zainteresiranim stranem poslane informacije v skladu s členom 19a. Zagotovitev teh informacij ne vpliva na nobeno poznejšo odločitev, ki jo Komisija lahko sprejme.“

„Začasne dajatve se ne smejo uporabiti dva tedna od datuma, ko so bile zainteresiranim stranem poslane informacije v skladu s členom 19a. Zagotovitev teh informacij ne vpliva na nobeno poznejšo odločitev, ki jo Komisija lahko sprejme.“

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 3 a (novo)

Člen 2 – točka 3 a (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 13 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  V členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |
| 1.   Če se ugotovi začasni obstoj subvencioniranja in škode lahko Komisija sprejme
  zadovoljive
  ponudbe prostovoljnih zavez, na podlagi katerih: | „1.   Če se ugotovi začasni obstoj subvencioniranja in škode lahko Komisija sprejme ponudbe prostovoljnih zavez, na podlagi katerih: |
| (a) | država porekla in/ali izvoza soglaša, da bo odpravila ali omejila subvencijo ali sprejela druge ukrepe v zvezi z njenimi učinki; ali |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  V členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

3a.

V členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

1.   Če se ugotovi začasni obstoj subvencioniranja in škode lahko Komisija sprejme
  zadovoljive
  ponudbe prostovoljnih zavez, na podlagi katerih:

zadovoljive

„1.   Če se ugotovi začasni obstoj subvencioniranja in škode lahko Komisija sprejme ponudbe prostovoljnih zavez, na podlagi katerih:

(a)

država porekla in/ali izvoza soglaša, da bo odpravila ali omejila subvencijo ali sprejela druge ukrepe v zvezi z njenimi učinki; ali

| (a) | država porekla in/ali izvoza soglaša, da bo odpravila ali omejila subvencijo ali sprejela druge ukrepe v zvezi z njenimi učinki; ali |
| --- | --- |

(a)

država porekla in/ali izvoza soglaša, da bo odpravila ali omejila subvencijo ali sprejela druge ukrepe v zvezi z njenimi učinki; ali

| (b) | se kateri koli izvoznik zaveže, da bo spremenil svoje cene ali prenehal izvažati na zadevno območje, dokler se bodo za takšen izvoz zagotavljale subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi,
  tako da se
  Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom 
  prepriča
  , da so škodljivi učinki subvencij odpravljeni. |
| --- | --- |

(b)

se kateri koli izvoznik zaveže, da bo spremenil svoje cene ali prenehal izvažati na zadevno območje, dokler se bodo za takšen izvoz zagotavljale subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi,
  tako da se
  Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom 
  prepriča
  , da so škodljivi učinki subvencij odpravljeni.

tako da se

prepriča

| (b) | se kateri koli izvoznik zaveže, da bo spremenil svoje cene ali prenehal izvažati na zadevno območje, dokler se bodo za takšen izvoz zagotavljale subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi,
  pod pogojem, da je
  Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom 
  ugotovila
  , da so škodljivi učinki subvencij dejansko odpravljeni. |
| --- | --- |

(b)

se kateri koli izvoznik zaveže, da bo spremenil svoje cene ali prenehal izvažati na zadevno območje, dokler se bodo za takšen izvoz zagotavljale subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi,
  pod pogojem, da je
  Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom 
  ugotovila
  , da so škodljivi učinki subvencij dejansko odpravljeni.

pod pogojem, da je

ugotovila

Začasne dajatve, ki jih uvede Komisija v skladu s členom 12(3), in dokončne dajatve, ki jih uvede Svet v skladu s členom 15(4), se v takem primeru in dokler veljajo take zaveze ne uporabljajo za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo podjetja, navedena v sklepu Komisije o sprejetju zavez in v vseh nadaljnjih spremembah takega sklepa.

Začasne dajatve, ki jih uvede Komisija v skladu s členom 12(3), in dokončne dajatve, ki jih uvede Svet v skladu s členom 15(4), se v takem primeru in dokler veljajo take zaveze ne uporabljajo za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo podjetja, navedena v sklepu Komisije o sprejetju zavez in v vseh nadaljnjih spremembah takega sklepa.

Cene se v skladu s takimi zavezami ne zvišajo za več, kot je potrebno za kompenzacijo zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, hkrati pa se morajo zvišati za manj kot za znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če bi tako zvišanje zadostovalo za odpravo škode industriji Skupnosti.

Cene se v skladu s takimi zavezami ne zvišajo za več, kot je potrebno za kompenzacijo zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, hkrati pa se morajo zvišati za manj kot za znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če bi tako zvišanje zadostovalo za odpravo škode industriji Skupnosti.

Pravilo nižje dajatve se ne uporablja za cene, dogovorjene v takih zavezah v okviru protisubvencijskih postopkov.“

Pravilo nižje dajatve se ne uporablja za cene, dogovorjene v takih zavezah v okviru protisubvencijskih postopkov.“

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 3 b (novo)

Člen 2 – točka 3 b (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 13 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  V členu 13 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: |
| 4.   Od strank, ki ponudijo zavezo, se zahteva, da zagotovijo različico takšne zaveze, ki ni zaupne narave, tako da se lahko da na voljo zainteresiranim strankam iz preiskave. | „4.   Od strank, ki ponujajo zavezo, se zahteva, da zagotovijo
  smiselno
  različico takšne zaveze, ki ni zaupne narave, tako da se lahko da na voljo zainteresiranim strankam iz preiskave
  , Evropskemu parlamentu in Svetu
  .
  Od strank se zahteva, naj razkrijejo čim več informacij glede vsebine in značaja zaveze ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 29. Poleg tega se Komisija pred sprejetjem take ponudbe posvetuje z industrijo Unije glede glavnih značilnosti in delovanja zaveze.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  V členu 13 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

3b.

V členu 13 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

4.   Od strank, ki ponudijo zavezo, se zahteva, da zagotovijo različico takšne zaveze, ki ni zaupne narave, tako da se lahko da na voljo zainteresiranim strankam iz preiskave.

„4.   Od strank, ki ponujajo zavezo, se zahteva, da zagotovijo
  smiselno
  različico takšne zaveze, ki ni zaupne narave, tako da se lahko da na voljo zainteresiranim strankam iz preiskave
  , Evropskemu parlamentu in Svetu
  .
  Od strank se zahteva, naj razkrijejo čim več informacij glede vsebine in značaja zaveze ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 29. Poleg tega se Komisija pred sprejetjem take ponudbe posvetuje z industrijo Unije glede glavnih značilnosti in delovanja zaveze.“

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 6 – točka a

Člen 2 – točka 6 – točka a

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 7 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | odstavku 1 se doda pododstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

odstavku 1 se doda pododstavek:

odstavku 1 se doda pododstavek:

črtano

črtano

| | „Če se ukrep po preiskavi v skladu s členom 18 izteče, se vse dajatve, pobrane po datumu začetka takšne preiskave, povrnejo. Povračilo bi se moralo zahtevati od nacionalnih carinskih organov v skladu z veljavno carinsko zakonodajo Unije.“ |
| --- | --- |

„Če se ukrep po preiskavi v skladu s členom 18 izteče, se vse dajatve, pobrane po datumu začetka takšne preiskave, povrnejo. Povračilo bi se moralo zahtevati od nacionalnih carinskih organov v skladu z veljavno carinsko zakonodajo Unije.“

„Če se ukrep po preiskavi v skladu s členom 18 izteče, se vse dajatve, pobrane po datumu začetka takšne preiskave, povrnejo. Povračilo bi se moralo zahtevati od nacionalnih carinskih organov v skladu z veljavno carinsko zakonodajo Unije.“

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 7 a (novo)

Člen 2 – točka 7 a (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 24 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  V členu 24 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |
| 3.   Posebne določbe, zlasti o skupni opredelitvi pojma poreklo iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti se lahko sprejmejo v skladu s to uredbo. | „3.   Posebne določbe, zlasti o skupni opredelitvi pojma poreklo iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti
  , ali določbe v skladu s členom 2 tega zakonika
  se lahko sprejmejo v skladu s to uredbo.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  V členu 24 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

7a.

V členu 24 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

3.   Posebne določbe, zlasti o skupni opredelitvi pojma poreklo iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti se lahko sprejmejo v skladu s to uredbo.

„3.   Posebne določbe, zlasti o skupni opredelitvi pojma poreklo iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti
  , ali določbe v skladu s členom 2 tega zakonika
  se lahko sprejmejo v skladu s to uredbo.“

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 7 b (novo)

Člen 2 – točka 7 b (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 24 – odstavek 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7b.
     
  V členu 24 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim: |
| 5.   Komisija lahko, po
  posvetovanju s Svetovalnim odborom
  , carinskim organom naroči, da sprejmejo ustrezne ukrepe za evidentiranje uvoza, tako da se ukrepi nato lahko uporabijo proti temu uvozu od datuma takšnega evidentiranja. | „5.   Komisija lahko po
  tem, ko je pravočasno obvestila države članice
  , carinskim organom naroči, da sprejmejo ustrezne ukrepe za evidentiranje uvoza, tako da se ukrepi nato lahko uporabijo proti temu uvozu od datuma takšnega evidentiranja. |
| Obvezno evidentiranje uvoza se
  lahko
  sprejme na podlagi zahtevka industrije
  Skupnosti
  , ki vsebuje dovolj dokazov za utemeljitev takšnega ukrepa. | Obvezno evidentiranje uvoza se sprejme na podlagi zahtevka industrije
  Unije
  , ki vsebuje dovolj dokazov za utemeljitev takšnega ukrepa.
  Obvezno evidentiranje uvoza se lahko sprejme tudi na lastno pobudo Komisije. |
| | Uvoz se evidentira od datuma začetka preiskave, če pritožba industrije Unije vsebuje zahtevek za evidentiranje in dovolj dokazov, ki ta ukrep upravičujejo. |
| Evidentiranje se uvede z uredbo, v kateri se navedeta namen ukrepa in, če je ustrezno, ocenjeni znesek možnih prihodnjih obveznosti. Obvezno evidentiranje za uvoz ne sme veljati več kakor devet mesecev. | Evidentiranje se uvede z uredbo, v kateri se navedeta namen ukrepa in, če je ustrezno, ocenjeni znesek možnih prihodnjih obveznosti. Obvezno evidentiranje za uvoz ne sme veljati več kakor devet mesecev.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

7b.
     
  V členu 24 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

7b.

V členu 24 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

5.   Komisija lahko, po
  posvetovanju s Svetovalnim odborom
  , carinskim organom naroči, da sprejmejo ustrezne ukrepe za evidentiranje uvoza, tako da se ukrepi nato lahko uporabijo proti temu uvozu od datuma takšnega evidentiranja.

posvetovanju s Svetovalnim odborom

„5.   Komisija lahko po
  tem, ko je pravočasno obvestila države članice
  , carinskim organom naroči, da sprejmejo ustrezne ukrepe za evidentiranje uvoza, tako da se ukrepi nato lahko uporabijo proti temu uvozu od datuma takšnega evidentiranja.

tem, ko je pravočasno obvestila države članice

Obvezno evidentiranje uvoza se
  lahko
  sprejme na podlagi zahtevka industrije
  Skupnosti
  , ki vsebuje dovolj dokazov za utemeljitev takšnega ukrepa.

lahko

Skupnosti

Obvezno evidentiranje uvoza se sprejme na podlagi zahtevka industrije
  Unije
  , ki vsebuje dovolj dokazov za utemeljitev takšnega ukrepa.
  Obvezno evidentiranje uvoza se lahko sprejme tudi na lastno pobudo Komisije.

Unije

Obvezno evidentiranje uvoza se lahko sprejme tudi na lastno pobudo Komisije.

Uvoz se evidentira od datuma začetka preiskave, če pritožba industrije Unije vsebuje zahtevek za evidentiranje in dovolj dokazov, ki ta ukrep upravičujejo.

Uvoz se evidentira od datuma začetka preiskave, če pritožba industrije Unije vsebuje zahtevek za evidentiranje in dovolj dokazov, ki ta ukrep upravičujejo.

Evidentiranje se uvede z uredbo, v kateri se navedeta namen ukrepa in, če je ustrezno, ocenjeni znesek možnih prihodnjih obveznosti. Obvezno evidentiranje za uvoz ne sme veljati več kakor devet mesecev.

Evidentiranje se uvede z uredbo, v kateri se navedeta namen ukrepa in, če je ustrezno, ocenjeni znesek možnih prihodnjih obveznosti. Obvezno evidentiranje za uvoz ne sme veljati več kakor devet mesecev.“

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 7 c (novo)

Člen 2 – točka 7 c (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 24 – odstavek 6

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7c.
     
  V členu 24 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim: |
| 6.   Države članice Komisiji mesečno poročajo o uvozu izdelkov, ki so predmet preiskave in za katere veljajo ukrepi, ter o znesku dajatev, pobranih v skladu s to uredbo. | „6.   Države članice Komisiji mesečno poročajo o uvozu izdelkov, ki so predmet preiskave in za katere veljajo ukrepi, ter o znesku dajatev, pobranih v skladu s to uredbo.
  Komisija lahko na izrecno in obrazloženo zahtevo zainteresirane stranke, potem ko svoje mnenje o tem poda še odbor iz člena 25(2), odloči, da bo zainteresiranim stranem predložila informacije o količini in vrednosti uvoza teh izdelkov.“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

7c.
     
  V členu 24 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

7c.

V členu 24 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

6.   Države članice Komisiji mesečno poročajo o uvozu izdelkov, ki so predmet preiskave in za katere veljajo ukrepi, ter o znesku dajatev, pobranih v skladu s to uredbo.

„6.   Države članice Komisiji mesečno poročajo o uvozu izdelkov, ki so predmet preiskave in za katere veljajo ukrepi, ter o znesku dajatev, pobranih v skladu s to uredbo.
  Komisija lahko na izrecno in obrazloženo zahtevo zainteresirane stranke, potem ko svoje mnenje o tem poda še odbor iz člena 25(2), odloči, da bo zainteresiranim stranem predložila informacije o količini in vrednosti uvoza teh izdelkov.“

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 7 d (novo)

Člen 2 – točka 7 d (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 24 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7d.
     
  V členu 24 se doda naslednji odstavek: |
| | „7a.
     
  Če namerava Komisija sprejeti ali objaviti dokumente, katerih namen je pojasniti kateri koli element ustaljene prakse Komisije v zvezi z uporabo te uredbe, se pred sprejetjem ali objavo posvetuje z Evropskim parlamentom in Svetom, da bi dosegla soglasje in sprejetje danega dokumenta. Za morebitne poznejše spremembe takih dokumentov veljajo enake postopkovne zahteve. Vsak takšen dokument je v vsakem primeru v celoti skladen z določbami te uredbe. Noben dokument te vrste ne sme razširiti diskrecijske pravice Komisije za sprejemanje ukrepov, kot jo tolmači Sodišče.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7d.
     
  V členu 24 se doda naslednji odstavek:

7d.

V členu 24 se doda naslednji odstavek:

„7a.
     
  Če namerava Komisija sprejeti ali objaviti dokumente, katerih namen je pojasniti kateri koli element ustaljene prakse Komisije v zvezi z uporabo te uredbe, se pred sprejetjem ali objavo posvetuje z Evropskim parlamentom in Svetom, da bi dosegla soglasje in sprejetje danega dokumenta. Za morebitne poznejše spremembe takih dokumentov veljajo enake postopkovne zahteve. Vsak takšen dokument je v vsakem primeru v celoti skladen z določbami te uredbe. Noben dokument te vrste ne sme razširiti diskrecijske pravice Komisije za sprejemanje ukrepov, kot jo tolmači Sodišče.“

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 8

Člen 2 – točka 8

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 27 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.
     
  V členu 27(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: | 8.
     
  V členu 27 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |
| „1.   V primerih, v katerih je število proizvajalcev, izvoznikov ali uvoznikov Unije, vrst izdelka ali transakcij veliko, se preiskava lahko omeji na: (...).“ | „1.   V primerih, v katerih je število proizvajalcev, izvoznikov ali uvoznikov Unije,
  ki sodelujejo v preiskavi, ali
  vrst izdelka ali transakcij veliko, se preiskava lahko omeji na: (...).“ |
| | (a) | sprejemljivo število strank, izdelkov ali transakcij z uporabo vzorcev, ki so statistično veljavni na podlagi razpoložljivih informacij v času izbire; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.
     
  V členu 27(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

8.

V členu 27(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

8.
     
  V členu 27 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

8.

V členu 27 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   V primerih, v katerih je število proizvajalcev, izvoznikov ali uvoznikov Unije, vrst izdelka ali transakcij veliko, se preiskava lahko omeji na: (...).“

„1.   V primerih, v katerih je število proizvajalcev, izvoznikov ali uvoznikov Unije,
  ki sodelujejo v preiskavi, ali
  vrst izdelka ali transakcij veliko, se preiskava lahko omeji na: (...).“

ki sodelujejo v preiskavi, ali

(a)

(a)

sprejemljivo število strank, izdelkov ali transakcij z uporabo vzorcev, ki so statistično veljavni na podlagi razpoložljivih informacij v času izbire; ali

sprejemljivo število strank, izdelkov ali transakcij z uporabo vzorcev, ki so statistično veljavni na podlagi razpoložljivih informacij v času izbire; ali

| (b) | na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki se lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času. |
| --- | --- |

(b)

(b)

na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki se lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času.

na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki se lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času.

Pri raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjih, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, mora končni izbor strank po možnosti upoštevati njihov delež v zadevnem sektorju.“

Pri raznolikih in razdrobljenih industrijskih sektorjih, sestavljenih predvsem iz malih in srednjih podjetij, mora končni izbor strank po možnosti upoštevati njihov delež v zadevnem sektorju.“

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 9

Člen 2 – točka 9

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 29b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.
     
  Po členu 29 se vstavi člen: | črtano |
| „Article 29b | |
| Informacije o začasnih ukrepih | |
| 1.
     
  Proizvajalci, uvozniki in izvozniki Unije in njihova reprezentativna združenja ter država porekla in/ali država izvoznica lahko zahtevajo informacije o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Zahteve po teh informacijah se vložijo v pisni obliki v roku, ki je predpisan v obvestilu o začetku. Te informacije se navedenim zainteresiranim stranem zagotovijo vsaj dva tedna pred iztekom roka za uvedbo začasnih dajatev iz člena 12(1). | |
| Te informacije vključujejo: | |
| (a) | povzetek predlaganih dajatev izključno za namene obveščanja ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.
     
  Po členu 29 se vstavi člen:

9.

Po členu 29 se vstavi člen:

črtano

črtano

„Article 29b

„Article 29b

Informacije o začasnih ukrepih

Informacije o začasnih ukrepih

1.
     
  Proizvajalci, uvozniki in izvozniki Unije in njihova reprezentativna združenja ter država porekla in/ali država izvoznica lahko zahtevajo informacije o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Zahteve po teh informacijah se vložijo v pisni obliki v roku, ki je predpisan v obvestilu o začetku. Te informacije se navedenim zainteresiranim stranem zagotovijo vsaj dva tedna pred iztekom roka za uvedbo začasnih dajatev iz člena 12(1).

1.

Proizvajalci, uvozniki in izvozniki Unije in njihova reprezentativna združenja ter država porekla in/ali država izvoznica lahko zahtevajo informacije o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Zahteve po teh informacijah se vložijo v pisni obliki v roku, ki je predpisan v obvestilu o začetku. Te informacije se navedenim zainteresiranim stranem zagotovijo vsaj dva tedna pred iztekom roka za uvedbo začasnih dajatev iz člena 12(1).

Te informacije vključujejo:

Te informacije vključujejo:

(a)

(a)

povzetek predlaganih dajatev izključno za namene obveščanja ter

povzetek predlaganih dajatev izključno za namene obveščanja ter

| (b) | podrobne informacije o izračunu subvencijske stopnje in stopnje, ki zadostuje za odpravo škode industriji Unije, pri čemer je treba ustrezno upoštevati potrebo po izpolnjevanju obveznosti glede zaupnosti iz člena 29. Zainteresirane strani imajo na voljo tri delovne dni, da predložijo pripombe o natančnosti izračunov. |
| --- | --- |

(b)

(b)

podrobne informacije o izračunu subvencijske stopnje in stopnje, ki zadostuje za odpravo škode industriji Unije, pri čemer je treba ustrezno upoštevati potrebo po izpolnjevanju obveznosti glede zaupnosti iz člena 29. Zainteresirane strani imajo na voljo tri delovne dni, da predložijo pripombe o natančnosti izračunov.

podrobne informacije o izračunu subvencijske stopnje in stopnje, ki zadostuje za odpravo škode industriji Unije, pri čemer je treba ustrezno upoštevati potrebo po izpolnjevanju obveznosti glede zaupnosti iz člena 29. Zainteresirane strani imajo na voljo tri delovne dni, da predložijo pripombe o natančnosti izračunov.

2.
     
  V primerih, ko se namesto uvedbe začasnih dajatev namerava nadaljevati s preiskavo, se zainteresirane strani obvestijo o neuvedbi dajatev dva tedna pred iztekom roka za uvedbo začasnih dajatev iz člena 12(1).“

2.

V primerih, ko se namesto uvedbe začasnih dajatev namerava nadaljevati s preiskavo, se zainteresirane strani obvestijo o neuvedbi dajatev dva tedna pred iztekom roka za uvedbo začasnih dajatev iz člena 12(1).“

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 10

Člen 2 – točka 10

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 31 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 10.
     
  Člen 31(2) se nadomesti z naslednjim: | črtano |
| „2.
     
  Da se zagotovi trdna podlaga, na kateri lahko organi upoštevajo vsa stališča in informacije pri odločitvi, ali je uvedba ukrepov v interesu Unije ali ne, se proizvajalci in uvozniki Unije in njihova reprezentativna združenja ter reprezentativne uporabnike in reprezentativne potrošniške organizacije v rokih iz obvestila o začetku preiskave o izravnalni dajatvi lahko sami javijo in predložijo informacije Komisiji. Takšne informacije ali njihovi ustrezni povzetki se dajo na voljo drugim zainteresiranim stranem iz tega odstavka, ki imajo pravico, da nanje predložijo opombe.“ | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

10.
     
  Člen 31(2) se nadomesti z naslednjim:

10.

Člen 31(2) se nadomesti z naslednjim:

črtano

črtano

„2.
     
  Da se zagotovi trdna podlaga, na kateri lahko organi upoštevajo vsa stališča in informacije pri odločitvi, ali je uvedba ukrepov v interesu Unije ali ne, se proizvajalci in uvozniki Unije in njihova reprezentativna združenja ter reprezentativne uporabnike in reprezentativne potrošniške organizacije v rokih iz obvestila o začetku preiskave o izravnalni dajatvi lahko sami javijo in predložijo informacije Komisiji. Takšne informacije ali njihovi ustrezni povzetki se dajo na voljo drugim zainteresiranim stranem iz tega odstavka, ki imajo pravico, da nanje predložijo opombe.“

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 10 a (novo)

Člen 2 – točka 10 a (novo)

Uredba (ES) št. 597/2009

Člen 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 10a.
     
  Vstavi se naslednji člen: |
| | „Člen 33a |
| | Poročilo |
| | 1.
     
  Da bi Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu olajšala spremljanje izvajanja uredbe, ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 19 Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto v okviru dialoga o instrumentih trgovinske zaščite med Komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom predloži poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe . Poročilo vsebuje informacije o uporabi začasnih in dokončnih ukrepov, zaključku preiskav brez sprejetja ukrepov, zavezah, ponovnih preiskavah, obiskih za namene revizije in preverjanja ter o dejavnostih različnih organov, odgovornih za nadzor izvajanja te uredbe in izpolnjevanja obveznosti, izhajajočih iz nje. Poročilo obravnava tudi uporabo instrumentov trgovinske zaščite v tretjih državah proti Uniji, informacije o okrevanju industrije Unije, na katero vplivajo uvedeni ukrepi, in pritožbe zoper uvedene ukrepe. Vključuje dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje pri generalnem direktoratu za trgovino in dejavnosti službe za pomoč malim in srednjim podjetjem v zvezi z uporabo te uredbe. |
| | 2.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu po tem, ko Komisija predloži poročilo, slednjo povabi na priložnostno srečanje pristojnega odbora, da bi predstavili in pojasnili morebitna vprašanja v zvezi z izvajanjem te uredbe. Na osnovi poročila se lahko sprejme tudi resolucija. |
| | 3.
     
  Komisija poročilo objavi najpozneje šest mesecev potem, ko ga je predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

10a.
     
  Vstavi se naslednji člen:

10a.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 33a

„Člen 33a

Poročilo

Poročilo

1.
     
  Da bi Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu olajšala spremljanje izvajanja uredbe, ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 19 Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto v okviru dialoga o instrumentih trgovinske zaščite med Komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom predloži poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe . Poročilo vsebuje informacije o uporabi začasnih in dokončnih ukrepov, zaključku preiskav brez sprejetja ukrepov, zavezah, ponovnih preiskavah, obiskih za namene revizije in preverjanja ter o dejavnostih različnih organov, odgovornih za nadzor izvajanja te uredbe in izpolnjevanja obveznosti, izhajajočih iz nje. Poročilo obravnava tudi uporabo instrumentov trgovinske zaščite v tretjih državah proti Uniji, informacije o okrevanju industrije Unije, na katero vplivajo uvedeni ukrepi, in pritožbe zoper uvedene ukrepe. Vključuje dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje pri generalnem direktoratu za trgovino in dejavnosti službe za pomoč malim in srednjim podjetjem v zvezi z uporabo te uredbe.

1.

Da bi Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu olajšala spremljanje izvajanja uredbe, ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 19 Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto v okviru dialoga o instrumentih trgovinske zaščite med Komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom predloži poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe . Poročilo vsebuje informacije o uporabi začasnih in dokončnih ukrepov, zaključku preiskav brez sprejetja ukrepov, zavezah, ponovnih preiskavah, obiskih za namene revizije in preverjanja ter o dejavnostih različnih organov, odgovornih za nadzor izvajanja te uredbe in izpolnjevanja obveznosti, izhajajočih iz nje. Poročilo obravnava tudi uporabo instrumentov trgovinske zaščite v tretjih državah proti Uniji, informacije o okrevanju industrije Unije, na katero vplivajo uvedeni ukrepi, in pritožbe zoper uvedene ukrepe. Vključuje dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje pri generalnem direktoratu za trgovino in dejavnosti službe za pomoč malim in srednjim podjetjem v zvezi z uporabo te uredbe.

2.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu po tem, ko Komisija predloži poročilo, slednjo povabi na priložnostno srečanje pristojnega odbora, da bi predstavili in pojasnili morebitna vprašanja v zvezi z izvajanjem te uredbe. Na osnovi poročila se lahko sprejme tudi resolucija.

2.

Evropski parlament lahko v enem mesecu po tem, ko Komisija predloži poročilo, slednjo povabi na priložnostno srečanje pristojnega odbora, da bi predstavili in pojasnili morebitna vprašanja v zvezi z izvajanjem te uredbe. Na osnovi poročila se lahko sprejme tudi resolucija.

3.
     
  Komisija poročilo objavi najpozneje šest mesecev potem, ko ga je predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.“

3.

Komisija poročilo objavi najpozneje šest mesecev potem, ko ga je predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.“

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. | Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| | Uredba se konsolidira z Uredbo (ES) št. 1225/2009 in Uredbo (ES)št. 597/2009 do....

   (*2) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba se konsolidira z Uredbo (ES) št. 1225/2009 in Uredbo (ES)št. 597/2009 do....

   (*2)

Uredba se konsolidira z Uredbo (ES) št. 1225/2009 in Uredbo (ES)št. 597/2009 do....

*2

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0053/2014).

1

(*1)  
  Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008.

*1

Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008.

(*2)  
  Datum: tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

*2

Datum: tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/297 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/297

---

P7_TA(2014)0083

Skladnost s pravili skupne ribiške politike ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (COM(2013)0009 – C7-0019/2013 – 2013/0007(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/51)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0009),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0019/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0019/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. aprila 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. aprila 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0468/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0468/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 198, 10.7.2013, str. 71.

---

P7_TC1-COD(2013)0007

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 (3) Komisiji podeljuje pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 (3) Komisiji podeljuje pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe.

| (2) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 1224/2009, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(2)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 1224/2009, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (3) | Da se oblikujejo nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1224/2009, bi morala biti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU podeljena Komisiji, pri tem pa je treba upoštevati:






  — | izvzetje nekaterih kategorij ribiških plovil iz obveznosti predhodnega obveščanja;
  [Sprememba 1] |
| --- | --- | --- |

(3)

Da se oblikujejo nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1224/2009, bi morala biti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU podeljena Komisiji, pri tem pa je treba upoštevati:

—

izvzetje nekaterih kategorij ribiških plovil iz obveznosti predhodnega obveščanja;
  [Sprememba 1]

| — | izvzetje nekaterih kategorij ribiških plovil iz obveznosti izpolnjevanja in predložitve deklaracije o pretovarjanju; |
| --- | --- |

—

izvzetje nekaterih kategorij ribiških plovil iz obveznosti izpolnjevanja in predložitve deklaracije o pretovarjanju;

| — | sprejetje drugačnega načina in pogostosti prenosa podatkov, ki jih države članice sporočajo Komisiji, za beleženje ulova in ribolovnega napora; |
| --- | --- |

—

sprejetje drugačnega načina in pogostosti prenosa podatkov, ki jih države članice sporočajo Komisiji, za beleženje ulova in ribolovnega napora;

| — | sprejetje pravil za načrte skladiščenja na krovu za določene predelane ribiške proizvode; |
| --- | --- |

—

sprejetje pravil za načrte skladiščenja na krovu za določene predelane ribiške proizvode;

| — | opredelitev sprožitve ravni ulova za zaprtje v realnem času; |
| --- | --- |

—

opredelitev sprožitve ravni ulova za zaprtje v realnem času;

| — | spremembo razdalj, v katerih mora ribiško plovilo spremeniti položaj, ko preseže sprožitveno raven ulova; |
| --- | --- |

—

spremembo razdalj, v katerih mora ribiško plovilo spremeniti položaj, ko preseže sprožitveno raven ulova;

| — | spremembo praga, pod katerim so ribiški proizvodi izvzeti iz pravil sledljivosti; |
| --- | --- |

—

spremembo praga, pod katerim so ribiški proizvodi izvzeti iz pravil sledljivosti;

| — | spremembo praga, pod katerim so ribiški proizvodi izvzeti iz pravil prve prodaje; |
| --- | --- |

—

spremembo praga, pod katerim so ribiški proizvodi izvzeti iz pravil prve prodaje;

| — | izvzetje iz obveznosti predložitve obvestil o prodaji ribiških proizvodov, iztovorjenih iz nekaterih kategorij ribiških plovil; |
| --- | --- |

—

izvzetje iz obveznosti predložitve obvestil o prodaji ribiških proizvodov, iztovorjenih iz nekaterih kategorij ribiških plovil;

| — | spremembo praga, pod katerim so ribiški proizvodi izvzeti iz izpolnitve obvestila o prodaji; |
| --- | --- |

—

spremembo praga, pod katerim so ribiški proizvodi izvzeti iz izpolnitve obvestila o prodaji;

| — | določitev ribolova, za katerega veljajo posebni programi nadzora in inšpekcijski pregledi; |
| --- | --- |

—

določitev ribolova, za katerega veljajo posebni programi nadzora in inšpekcijski pregledi;

| — | sprejetje drugačnega načina in pogostosti prenosa podatkov, ki jih države članice sporočajo Komisiji, za spremljanje pilotnih projektov. |
| --- | --- |

—

sprejetje drugačnega načina in pogostosti prenosa podatkov, ki jih države članice sporočajo Komisiji, za spremljanje pilotnih projektov.

| (4) | Predvsem

  Zlasti
  je pomembno, da Komisija med pripravami izvede

  pri svojem pripravljalnem delu opravi
  ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov
  , na primer z regionalnimi svetovalnimi sveti
  . Komisija mora

  bi morala
  pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti,
  da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu
  istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu

  na ustrezen način
  . [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Predvsem

  Zlasti
  je pomembno, da Komisija med pripravami izvede

  pri svojem pripravljalnem delu opravi
  ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov
  , na primer z regionalnimi svetovalnimi sveti
  . Komisija mora

  bi morala
  pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti,
  da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu
  istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu

  na ustrezen način
  . [Sprememba 2]

| (5) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009, bi morala biti izvedbena pooblastila prenesena na Komisijo v skladu s členom 291 PDEU v zvezi z:






  — | dovoljenji za gospodarski ribolov; |
| --- | --- | --- |

(5)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009, bi morala biti izvedbena pooblastila prenesena na Komisijo v skladu s členom 291 PDEU v zvezi z:

—

dovoljenji za gospodarski ribolov;

| — | dovoljenji za ribolov; |
| --- | --- |

—

dovoljenji za ribolov;

| — | označevanjem orodja; [Sprememba 3] |
| --- | --- |

—

označevanjem orodja; [Sprememba 3]

| — | sistemom za spremljanje položaja plovil; |
| --- | --- |

—

sistemom za spremljanje položaja plovil;

| — | pretvorbenim količnikom za pretvorbo teže skladiščenih ali predelanih rib v živo težo rib; |
| --- | --- |

—

pretvorbenim količnikom za pretvorbo teže skladiščenih ali predelanih rib v živo težo rib;

| — | izpolnitvijo in predložitvijo ladijskih dnevnikov, če niso delegirani akti; |
| --- | --- |

—

izpolnitvijo in predložitvijo ladijskih dnevnikov, če niso delegirani akti;

| — | metodologijo načrta vzorčenja za ribiška plovila, za katera ne veljajo zahteve v zvezi z ribolovnimi ladijskim dnevniki; |
| --- | --- |

—

metodologijo načrta vzorčenja za ribiška plovila, za katera ne veljajo zahteve v zvezi z ribolovnimi ladijskim dnevniki;

| — | predhodnim obveščanjem; [Sprememba 4] |
| --- | --- |

—

predhodnim obveščanjem; [Sprememba 4]

| — | izpolnitvijo in predložitvijo deklaracij o pretovarjanju, če niso delegirani akti; |
| --- | --- |

—

izpolnitvijo in predložitvijo deklaracij o pretovarjanju, če niso delegirani akti;

| — | izpolnitvijo in predložitvijo deklaracij o iztovarjanju; |
| --- | --- |

—

izpolnitvijo in predložitvijo deklaracij o iztovarjanju;

| — | metodologijo načrta vzorčenja za ribiška plovila, za katera ne veljajo zahteve v zvezi z deklaracijami o iztovarjanju; |
| --- | --- |

—

metodologijo načrta vzorčenja za ribiška plovila, za katera ne veljajo zahteve v zvezi z deklaracijami o iztovarjanju;

| — | obrazci za prenos ulova in podatkov o naporu Komisiji; |
| --- | --- |

—

obrazci za prenos ulova in podatkov o naporu Komisiji;

| — | zaprtjem ribolova s strani Komisije; |
| --- | --- |

—

zaprtjem ribolova s strani Komisije;

| — | korektivnimi ukrepi v primerih, ko Komisija zapre ribolov; |
| --- | --- |

—

korektivnimi ukrepi v primerih, ko Komisija zapre ribolov;

| — | pregledi ribolovne zmogljivosti držav članic; |
| --- | --- |

—

pregledi ribolovne zmogljivosti držav članic;

| — | potrjevanjem pogonske moči motorja in fizičnim pregledom pogonske moči motorja; |
| --- | --- |

—

potrjevanjem pogonske moči motorja in fizičnim pregledom pogonske moči motorja;

| — | metodologijo načrta vzorčenja za pregled moči motorja; |
| --- | --- |

—

metodologijo načrta vzorčenja za pregled moči motorja;

| — | odobritvijo Komisije glede načrtov o nadzoru v določenih pristaniščih; |
| --- | --- |

—

odobritvijo Komisije glede načrtov o nadzoru v določenih pristaniščih;

| — | izračunom sprožitvene ravni ulova za zaprtje v realnem času; |
| --- | --- |

—

izračunom sprožitvene ravni ulova za zaprtje v realnem času;

| — | zaprtjem v realnem času; |
| --- | --- |

—

zaprtjem v realnem času;

| — | vzpostavitvijo, obvestilom in vrednotenjem načrtov vzorčenja za rekreacijski ribolov; |
| --- | --- |

—

vzpostavitvijo, obvestilom in vrednotenjem načrtov vzorčenja za rekreacijski ribolov;

| — | obveščanjem potrošnikov o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva; |
| --- | --- |

—

obveščanjem potrošnikov o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva;

| — | odobritvijo Komisije glede načrtov vzorčenja, nadzornih načrtov in skupnih programov nadzora tehtanja; |
| --- | --- |

—

odobritvijo Komisije glede načrtov vzorčenja, nadzornih načrtov in skupnih programov nadzora tehtanja;

| — | metodologijo načrtov vzorčenja, nadzornih načrtov in skupnih programov tehtanja; |
| --- | --- |

—

metodologijo načrtov vzorčenja, nadzornih načrtov in skupnih programov tehtanja;

| — | vsebino in obliko obvestil o prodaji; |
| --- | --- |

—

vsebino in obliko obvestil o prodaji;

| — | obliko poročil o nadzorovanju; |
| --- | --- |

—

obliko poročil o nadzorovanju;

| — | poročili o inšpekcijskih pregledih; |
| --- | --- |

—

poročili o inšpekcijskih pregledih;

| — | elektronsko zbirko podatkov za nalaganje poročil o inšpekcijskih pregledih in poročil o nadzorovanju; |
| --- | --- |

—

elektronsko zbirko podatkov za nalaganje poročil o inšpekcijskih pregledih in poročil o nadzorovanju;

| — | vzpostavitvijo seznama inšpektorjev Unije; |
| --- | --- |

—

vzpostavitvijo seznama inšpektorjev Unije;

| — | določitvijo količin, ki predstavljajo korektivni ukrep, če država članica, v kateri se izvaja iztovarjanje in pretovarjanje, ne začne postopka; |
| --- | --- |

—

določitvijo količin, ki predstavljajo korektivni ukrep, če država članica, v kateri se izvaja iztovarjanje in pretovarjanje, ne začne postopka;

| — | sistemom točk za hude kršitve, če niso delegirani akti; |
| --- | --- |

—

sistemom točk za hude kršitve, če niso delegirani akti;

| — | ribolovom, za katerega veljajo posebni programi nadzora in inšpekcijski pregledi; |
| --- | --- |

—

ribolovom, za katerega veljajo posebni programi nadzora in inšpekcijski pregledi;

| — | podaljšanjem obdobja za sporočanje rezultatov administrativne poizvedbe Komisiji; |
| --- | --- |

—

podaljšanjem obdobja za sporočanje rezultatov administrativne poizvedbe Komisiji;

| — | vzpostavitvijo akcijskega načrta v primeru nepravilnosti ali pomanjkljivosti nadzornega sistema države članice; |
| --- | --- |

—

vzpostavitvijo akcijskega načrta v primeru nepravilnosti ali pomanjkljivosti nadzornega sistema države članice;

| — | začasno ustavitvijo in ukinitvijo finančne pomoči Unije; |
| --- | --- |

—

začasno ustavitvijo in ukinitvijo finančne pomoči Unije;

| — | zaprtjem ribolova zaradi neizpolnjevanja ciljev skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

—

zaprtjem ribolova zaradi neizpolnjevanja ciljev skupne ribiške politike;

| — | odbitki kvot; |
| --- | --- |

—

odbitki kvot;

| — | odbitki napora; |
| --- | --- |

—

odbitki napora;

| — | odbitki kvot zaradi neskladnosti s pravili skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

—

odbitki kvot zaradi neskladnosti s pravili skupne ribiške politike;

| — | začasnimi ukrepi; |
| --- | --- |

—

začasnimi ukrepi;

| — | odobritvijo Komisije glede nacionalnih načrtov za izvajanje sistema potrjevanja podatkov; |
| --- | --- |

—

odobritvijo Komisije glede nacionalnih načrtov za izvajanje sistema potrjevanja podatkov;

| — | analizo in revizijo podatkov; |
| --- | --- |

—

analizo in revizijo podatkov;

| — | razvojem skupnih standardov in postopkov za zagotavljanje preglednega komuniciranja; |
| --- | --- |

—

razvojem skupnih standardov in postopkov za zagotavljanje preglednega komuniciranja;

| — | delovanjem spletnih mest in spletnih storitev; |
| --- | --- |

—

delovanjem spletnih mest in spletnih storitev;

| — | vsebino in obliko poročil držav članic o izvajanju te uredbe. |
| --- | --- |

—

vsebino in obliko poročil držav članic o izvajanju te uredbe.

Kjer je potreben nadzor držav članic, bi bilo treba ta pooblastila izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Svet (4).

| (6) | Posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je, da je treba spremeniti določbo o izrednih ukrepih, ki pod določenimi pogoji predvideva napotitev določenih ukrepov Komisije na Svet. |
| --- | --- |

(6)

Posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je, da je treba spremeniti določbo o izrednih ukrepih, ki pod določenimi pogoji predvideva napotitev določenih ukrepov Komisije na Svet.

| (7) | Posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je, da je treba spremeniti nekatere določbe, ki pooblastila za odločanje podeljujejo le Svetu, in jih uskladiti z novimi postopki, ki veljajo v skupni ribiški politiki. Naslednje določbe v Uredbi (ES) št. 1224/2009 bi bilo zato treba preoblikovati:






  — | opredelitev območij z omejenim ribolovom; |
| --- | --- | --- |

(7)

Posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je, da je treba spremeniti nekatere določbe, ki pooblastila za odločanje podeljujejo le Svetu, in jih uskladiti z novimi postopki, ki veljajo v skupni ribiški politiki. Naslednje določbe v Uredbi (ES) št. 1224/2009 bi bilo zato treba preoblikovati:

—

opredelitev območij z omejenim ribolovom;

| — | uvajanje novih tehnologij; |
| --- | --- |

—

uvajanje novih tehnologij;

| — | predložitev poročil o ribolovnem naporu nekaterih ribiških plovil; |
| --- | --- |

—

predložitev poročil o ribolovnem naporu nekaterih ribiških plovil;

| — | sprejetje praga ulova v vsakem večletnem načrtu, nad katerim je treba uporabiti določeno pristanišče ali kraj blizu obale, in pogostost sporočanja podatkov; |
| --- | --- |

—

sprejetje praga ulova v vsakem večletnem načrtu, nad katerim je treba uporabiti določeno pristanišče ali kraj blizu obale, in pogostost sporočanja podatkov;

| — | vzpostavitev območij z omejenim ribolovom in datuma, ko določene obveznosti v zvezi z nadzorom, povezane s temi območji, postanejo obvezne; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev območij z omejenim ribolovom in datuma, ko določene obveznosti v zvezi z nadzorom, povezane s temi območji, postanejo obvezne;

| — | uporaba določenih ukrepov upravljanja za rekreacijski ribolov; |
| --- | --- |

—

uporaba določenih ukrepov upravljanja za rekreacijski ribolov;

| — | vzpostavitev programa o nadzornem opazovanju. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev programa o nadzornem opazovanju.

| (8) | Uredbo (ES) št. 1224/2009 je zato treba ustrezno spremeniti |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 1224/2009 je zato treba ustrezno spremeniti

| (8a) | Ker naj bi se s to uredbo Uredba (ES) št. 1224/2009 uskladila z Lizbonsko pogodbo, je pomembno, da Komisija v prihodnji reviziji navedene uredbe preuči:








  — | zahteve Evropskega parlamenta v zvezi z razlikovanjem med pasivnim in mirujočim orodjem; |
| --- | --- | --- |

(8a)

Ker naj bi se s to uredbo Uredba (ES) št. 1224/2009 uskladila z Lizbonsko pogodbo, je pomembno, da Komisija v prihodnji reviziji navedene uredbe preuči:

—

zahteve Evropskega parlamenta v zvezi z razlikovanjem med pasivnim in mirujočim orodjem;

| — | ustreznost ravni odstopanja v ladijskih dnevnikih, določenih na 10 %, |
| --- | --- |

—

ustreznost ravni odstopanja v ladijskih dnevnikih, določenih na 10 %,

| — | pogoje za obveščanje o vplutju v pristanišče; |
| --- | --- |

—

pogoje za obveščanje o vplutju v pristanišče;

| — | možna odstopanja od pogojev natovarjanja; |
| --- | --- |

—

možna odstopanja od pogojev natovarjanja;

| — | upravne obremenitve zaradi omejitev tehtanja; |
| --- | --- |

—

upravne obremenitve zaradi omejitev tehtanja;

| — | pogoje za pripis in prenos kazenskih točk; |
| --- | --- |

—

pogoje za pripis in prenos kazenskih točk;

| — | objavo podatkov v zvezi s kršitvami
   – [Sprememba 5] |
| --- | --- |

—

objavo podatkov v zvezi s kršitvami
   – [Sprememba 5]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1224/2009 se spremeni:

| (1) | Člen 4 se spremeni:






  (a) | točka 7 se nadomesti z naslednjim:






  „7. | ‚inšpektorji Unije‘ pomeni uradnike države članice, Komisije ali organa, ki ga ta imenuje, katerih imena so vključena na seznam, vzpostavljen v skladu s členom 79;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Člen 4 se spremeni:

(a)

točka 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.

‚inšpektorji Unije‘ pomeni uradnike države članice, Komisije ali organa, ki ga ta imenuje, katerih imena so vključena na seznam, vzpostavljen v skladu s členom 79;“

| (b) | točka 14 se nadomesti z naslednjim:






  „14. | ‚območje z omejenim ribolovom‘ pomeni vsako morsko območje pod jurisdikcijo določene države članice, ki ga opredeli pravno zavezujoč akt Unije in na katerem so ribolovne dejavnosti bodisi omejene bodisi prepovedane;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 14 se nadomesti z naslednjim:

„14.

‚območje z omejenim ribolovom‘ pomeni vsako morsko območje pod jurisdikcijo določene države članice, ki ga opredeli pravno zavezujoč akt Unije in na katerem so ribolovne dejavnosti bodisi omejene bodisi prepovedane;“

| (2) | v členu 6 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Država članica zastave izda, upravlja in odvzame dovoljenje za gospodarski ribolov v skladu s podrobnimi pravili o njihovi veljavnosti in o minimalnih podatkih, navedenih v dovoljenjih, določenih z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(2)

v členu 6 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Država članica zastave izda, upravlja in odvzame dovoljenje za gospodarski ribolov v skladu s podrobnimi pravili o njihovi veljavnosti in o minimalnih podatkih, navedenih v dovoljenjih, določenih z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (3) | v členu 7 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Podrobna pravila o veljavnosti dovoljenj za ribolov in o minimalnih podatkih v teh so določena z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).
  6.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s pravili uporabe

  pogoji izvzetja majhnih plovil iz obveznosti posedovanja
  dovoljenj za ribolov pri majhnih plovilih.“[Sprememba 6] |
| --- | --- |

(3)

v členu 7 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Podrobna pravila o veljavnosti dovoljenj za ribolov in o minimalnih podatkih v teh so določena z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).

6.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s pravili uporabe

  pogoji izvzetja majhnih plovil iz obveznosti posedovanja
  dovoljenj za ribolov pri majhnih plovilih.“[Sprememba 6]

| (4) | v členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a

  lahko sprejme izvedbene akte
  v zvezi
  z označevanjem in prepoznavanjem

  s pravili za označevanje in prepoznavanje ribiških plovil, njihovega ribolovnega orodja in proizvodov, kot sledi:






  (a) | dokumenti, ki jih morajo imeti na krovu; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a

  lahko sprejme izvedbene akte
  v zvezi
  z označevanjem in prepoznavanjem

  s pravili za označevanje in prepoznavanje ribiških plovil, njihovega ribolovnega orodja in proizvodov, kot sledi:

(a)

dokumenti, ki jih morajo imeti na krovu;

| (b) | pravila za označevanje izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

pravila za označevanje izdelkov;

| (c) | pravila za pasivna orodja in vlečne mreže z gredjo; |
| --- | --- |

(c)

pravila za pasivna orodja in vlečne mreže z gredjo;

| (d) | oznake; |
| --- | --- |

(d)

oznake;

| (e) | boje; |
| --- | --- |

(e)

boje;

| (f) | vrvi. |
| --- | --- |

(f)

vrvi.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ [Sprememba 7]

| (5) | člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:
  „10.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a

  Komisija lahko sprejme izvedbene akte
  v zvezi z:






  (a) | zahtevami za satelitske sledilne naprave na ribiških plovilih; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a

  Komisija lahko sprejme izvedbene akte
  v zvezi z:

(a)

zahtevami za satelitske sledilne naprave na ribiških plovilih;

| (b) | lastnostmi satelitskih sledilnih naprav; |
| --- | --- |

(b)

lastnostmi satelitskih sledilnih naprav;

| (c) | odgovornostmi kapitanov v zvezi s satelitskimi sledilnimi napravami; |
| --- | --- |

(c)

odgovornostmi kapitanov v zvezi s satelitskimi sledilnimi napravami;

| (d) | nadzornimi ukrepi, ki jih sprejme država članice zastave; |
| --- | --- |

(d)

nadzornimi ukrepi, ki jih sprejme država članice zastave;

| (e) | pogostostjo prenosa podatkov; |
| --- | --- |

(e)

pogostostjo prenosa podatkov;

| (f) | spremljanjem vstopa in izstopa iz določenega območja; |
| --- | --- |

(f)

spremljanjem vstopa in izstopa iz določenega območja;

| (g) | prenosom podatkov do obalne države članice |
| --- | --- |

(g)

prenosom podatkov do obalne države članice

| (h) | ukrepi v primeru tehnične okvare ali nedelovanja satelitske sledilne naprave; |
| --- | --- |

(h)

ukrepi v primeru tehnične okvare ali nedelovanja satelitske sledilne naprave;

| (i) | neprejemom podatkov; |
| --- | --- |

(i)

neprejemom podatkov;

| (j) | spremljanjem in beleženjem ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(j)

spremljanjem in beleženjem ribolovnih dejavnosti;

| (k) | dostopom Komisije do podatkov. |
| --- | --- |

(k)

dostopom Komisije do podatkov.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ [Sprememba 8]

| (b) | Doda se naslednji odstavek:
  „11.   Pravila o obliki elektronskega prenosa podatkov sistema za spremljanje plovil države članice zastave obalni državi članici določi Komisija z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„11.   Pravila o obliki elektronskega prenosa podatkov sistema za spremljanje plovil države članice zastave obalni državi članici določi Komisija z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (6) | člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  Nove tehnologije
  1.   Ukrepi, ki določajo obveznost, da se uporabljajo elektronske naprave za spremljanje in orodja za sledljivost, kot je genska analiza, so lahko sprejete v skladu s Pogodbo. Države članice lahko na lastno pobudo ali v sodelovanju s Komisijo ali organom, ki ga ta imenuje, pred 1. junijem 2013 izvedejo pilotne projekte o orodjih za sledljivost, kot je genska analiza, da bi ocenile tehnologijo, ki se bo uporabljala.
  2.   O uvedbi drugih novih tehnologij za nadzor ribištva se lahko odloča v skladu s Pogodbo
  in v posvetovanju z zadevnimi stranmi
  , kadar te tehnologije stroškovno učinkovito vodijo k boljši skladnosti s pravili skupne ribiške politike.“[Sprememba 9] |
| --- | --- |

(6)

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Nove tehnologije

1.   Ukrepi, ki določajo obveznost, da se uporabljajo elektronske naprave za spremljanje in orodja za sledljivost, kot je genska analiza, so lahko sprejete v skladu s Pogodbo. Države članice lahko na lastno pobudo ali v sodelovanju s Komisijo ali organom, ki ga ta imenuje, pred 1. junijem 2013 izvedejo pilotne projekte o orodjih za sledljivost, kot je genska analiza, da bi ocenile tehnologijo, ki se bo uporabljala.

2.   O uvedbi drugih novih tehnologij za nadzor ribištva se lahko odloča v skladu s Pogodbo
  in v posvetovanju z zadevnimi stranmi
  , kadar te tehnologije stroškovno učinkovito vodijo k boljši skladnosti s pravili skupne ribiške politike.“[Sprememba 9]

| (7) | člen 14 se spremeni:






  (a) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Za pretvorbo teže skladiščenih ali predelanih rib v težo živih rib kapitani ribiških plovil Unije uporabljajo pretvorbeni količnik. Pretvorbeni količnik določi Komisija z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 14 se spremeni:

(a)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Za pretvorbo teže skladiščenih ali predelanih rib v težo živih rib kapitani ribiških plovil Unije uporabljajo pretvorbeni količnik. Pretvorbeni količnik določi Komisija z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (b) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:
  „10.   Komisija določi podrobna pravila o






  (a) | izpolnitvi in predložitvi ribolovnih ladijskih dnevnikov v papirni obliki; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Komisija določi podrobna pravila o

(a)

izpolnitvi in predložitvi ribolovnih ladijskih dnevnikov v papirni obliki;

| (b) | vzorcih ribolovnih ladijskih dnevnikov v papirni obliki, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(b)

vzorcih ribolovnih ladijskih dnevnikov v papirni obliki, ki se uporabljajo;

| (c) | navodilih za izpolnitev in predložitev ribolovnih ladijskih dnevnikov v papirni obliki; |
| --- | --- |

(c)

navodilih za izpolnitev in predložitev ribolovnih ladijskih dnevnikov v papirni obliki;

| (d) | rokih za predložitev ribolovnih ladijskih dnevnikov; |
| --- | --- |

(d)

rokih za predložitev ribolovnih ladijskih dnevnikov;

| (e) | izračunu odstopanja pri ocenah iz odstavka 3 z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(e)

izračunu odstopanja pri ocenah iz odstavka 3 z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „11.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z zahtevami za izpolnjevanje in predložitev podatkov ribolovnega ladijskega dnevnika v papirni obliki, ki jih morajo izpolniti ribiška plovila iz členov 16(3) in 25(3).“ |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„11.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z zahtevami za izpolnjevanje in predložitev podatkov ribolovnega ladijskega dnevnika v papirni obliki, ki jih morajo izpolniti ribiška plovila iz členov 16(3) in 25(3).“

| (8) | člen 15 se spremeni:






  (a) | doda se naslednji odstavek:
  „1a.   Kapitani ribiških plovil Unije, ki se uporabljajo izključno za izkoriščanje ribogojstva, so izvzeti iz odstavka 1.“ |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 15 se spremeni:

(a)

doda se naslednji odstavek:

„1a.   Kapitani ribiških plovil Unije, ki se uporabljajo izključno za izkoriščanje ribogojstva, so izvzeti iz odstavka 1.“

| (b) | odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:
  „9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z:






  (a) | določbami v primeru tehnične okvare ali nedelovanja sistema za elektronsko zapisovanje in poročanje; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

„9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z:

(a)

določbami v primeru tehnične okvare ali nedelovanja sistema za elektronsko zapisovanje in poročanje;

| (b) | ukrepi v primeru neprejema podatkov; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi v primeru neprejema podatkov;

| (c) | dostopom do podatkov in ukrepi v primeru onemogočenega dostopa do podatkov. |
| --- | --- |

(c)

dostopom do podatkov in ukrepi v primeru onemogočenega dostopa do podatkov.

10.   Komisija določi podrobna pravila o

| (a) | zahtevah sistema za elektronsko beleženje in poročanje na ribiških plovilih Unije; |
| --- | --- |

(a)

zahtevah sistema za elektronsko beleženje in poročanje na ribiških plovilih Unije;

| (b) | obliki prenosa podatkov z ribiškega plovila Unije pristojnemu organu njegove države zastave; |
| --- | --- |

(b)

obliki prenosa podatkov z ribiškega plovila Unije pristojnemu organu njegove države zastave;

| (c) | povratnih sporočilih organov; |
| --- | --- |

(c)

povratnih sporočilih organov;

| (d) | podatkih o delovanju sistema za elektronsko beleženje in poročanje; |
| --- | --- |

(d)

podatkih o delovanju sistema za elektronsko beleženje in poročanje;

| (e) | obliki zapisa za izmenjavo informacij med državami članicami; |
| --- | --- |

(e)

obliki zapisa za izmenjavo informacij med državami članicami;

| (f) | izmenjavi podatkov med državami članicami; |
| --- | --- |

(f)

izmenjavi podatkov med državami članicami;

| (g) | nalogah enega organa; |
| --- | --- |

(g)

nalogah enega organa;

| (h) | pogostosti prenosa z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(h)

pogostosti prenosa z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (9) | v členu 16 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Vsaka država za namene spremljanja iz odstavka 1 oblikuje načrt vzorčenja, temelječ na metodologiji, ki jo sprejme Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2) za opredelitev skupin plovil, stopenj tveganja in ocene ulova ter ga vsako leto do 31. januarja pošlje Komisiji in navede metode, ki jih je uporabila pri njegovem oblikovanju. Načrti vzorčenja se, kolikor je mogoče, ne spreminjajo skozi čas in so v ustreznih geografskih območjih poenoteni.“ |
| --- | --- |

(9)

v členu 16 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Vsaka država za namene spremljanja iz odstavka 1 oblikuje načrt vzorčenja, temelječ na metodologiji, ki jo sprejme Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2) za opredelitev skupin plovil, stopenj tveganja in ocene ulova ter ga vsako leto do 31. januarja pošlje Komisiji in navede metode, ki jih je uporabila pri njegovem oblikovanju. Načrti vzorčenja se, kolikor je mogoče, ne spreminjajo skozi čas in so v ustreznih geografskih območjih poenoteni.“

| (10) | v členu 17 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
  „6.   Na Komisijo se prenese pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a, da se

  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi
  določene kategorije ribiških plovil izvzame iz obveznosti iz odstavka 1 za omejeno obdobje, ki se lahko podaljša, ali predvidi drugačen rok za obveščanje, pri čemer upošteva vrsto ribiških proizvodov ter oddaljenost med ribolovnimi območji, kraji iztovarjanja in pristanišči, v katerih so zadevna plovila registrirana.


  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).
  “[Sprememba 10] |
| --- | --- |

(10)

v členu 17 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Na Komisijo se prenese pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a, da se

  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi
  določene kategorije ribiških plovil izvzame iz obveznosti iz odstavka 1 za omejeno obdobje, ki se lahko podaljša, ali predvidi drugačen rok za obveščanje, pri čemer upošteva vrsto ribiških proizvodov ter oddaljenost med ribolovnimi območji, kraji iztovarjanja in pristanišči, v katerih so zadevna plovila registrirana.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).
  “[Sprememba 10]

| (11) | člen 21 se spremeni:






  (a) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Na Komisijo se prenese pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a, da se določene kategorije ribiških plovil izvzame iz obveznosti iz odstavka 1 za omejeno obdobje, ki se lahko podaljša, ali predvidi drugačen rok za obveščanje, pri čemer upošteva vrsto ribiških proizvodov ter oddaljenost med ribolovnimi območji, kraji pretovarjanja in pristanišči, v katerih so zadevna plovila registrirana.“ |
| --- | --- | --- |

(11)

člen 21 se spremeni:

(a)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Na Komisijo se prenese pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a, da se določene kategorije ribiških plovil izvzame iz obveznosti iz odstavka 1 za omejeno obdobje, ki se lahko podaljša, ali predvidi drugačen rok za obveščanje, pri čemer upošteva vrsto ribiških proizvodov ter oddaljenost med ribolovnimi območji, kraji pretovarjanja in pristanišči, v katerih so zadevna plovila registrirana.“

| (b) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7   Podrobna pravila o






  (a) | izpolnitvi in predložitvi deklaracije o pretovarjanju v papirni obliki; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7   Podrobna pravila o

(a)

izpolnitvi in predložitvi deklaracije o pretovarjanju v papirni obliki;

| (b) | vzorcih deklaracije o pretovarjanju v papirni obliki, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(b)

vzorcih deklaracije o pretovarjanju v papirni obliki, ki se uporabljajo;

| (c) | navodilih za izpolnitev in predložitev deklaracij o pretovarjanju v papirni obliki; |
| --- | --- |

(c)

navodilih za izpolnitev in predložitev deklaracij o pretovarjanju v papirni obliki;

| (d) | rokih za izpolnitev in predložitev deklaracije o pretovarjanju v papirni obliki; |
| --- | --- |

(d)

rokih za izpolnitev in predložitev deklaracije o pretovarjanju v papirni obliki;

| (e) | predaji deklaracije o pretovarjanju v papirni obliki; |
| --- | --- |

(e)

predaji deklaracije o pretovarjanju v papirni obliki;

| (f) | izračunu odstopanja pri ocenah iz odstavka 3 se sprejmejo z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(f)

izračunu odstopanja pri ocenah iz odstavka 3 se sprejmejo z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (12) | Člen 22 se spremeni:






  (a) | doda se naslednji odstavek:
  „1a.   Kapitani ribiških plovil Unije, ki se uporabljajo izključno za izkoriščanje ribogojstva, so izvzeti iz odstavka 1.“ |
| --- | --- | --- |

(12)

Člen 22 se spremeni:

(a)

doda se naslednji odstavek:

„1a.   Kapitani ribiških plovil Unije, ki se uporabljajo izključno za izkoriščanje ribogojstva, so izvzeti iz odstavka 1.“

| (b) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z:






  (a) | določbami v primeru tehnične okvare ali nedelovanja sistema za elektronsko zapisovanje in poročanje; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z:

(a)

določbami v primeru tehnične okvare ali nedelovanja sistema za elektronsko zapisovanje in poročanje;

| (b) | ukrepi v primeru neprejema podatkov; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi v primeru neprejema podatkov;

| (c) | dostopom do podatkov in ukrepi v primeru onemogočenega dostopa do podatkov.“ |
| --- | --- |

(c)

dostopom do podatkov in ukrepi v primeru onemogočenega dostopa do podatkov.“

| (c) | Doda se naslednji odstavek:
  „8.   Komisija določi pravila o






  (a) | zahtevah sistema za elektronsko beleženje in poročanje na ribiških plovilih Unije; |
| --- | --- | --- |

(c)

Doda se naslednji odstavek:

„8.   Komisija določi pravila o

(a)

zahtevah sistema za elektronsko beleženje in poročanje na ribiških plovilih Unije;

| (b) | obliki prenosa podatkov z ribiškega plovila Unije pristojnemu organu njegove države zastave; |
| --- | --- |

(b)

obliki prenosa podatkov z ribiškega plovila Unije pristojnemu organu njegove države zastave;

| (c) | povratnih sporočilih; |
| --- | --- |

(c)

povratnih sporočilih;

| (d) | podatkih o delovanju sistema za elektronsko beleženje in poročanje; |
| --- | --- |

(d)

podatkih o delovanju sistema za elektronsko beleženje in poročanje;

| (e) | obliki zapisa za izmenjavo informacij med državami članicami; |
| --- | --- |

(e)

obliki zapisa za izmenjavo informacij med državami članicami;

| (f) | izmenjavi podatkov med državami članicami; |
| --- | --- |

(f)

izmenjavi podatkov med državami članicami;

| (g) | nalogah posameznega organa z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(g)

nalogah posameznega organa z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (13) | v členu 23 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Komisija določi podrobna pravila o






  (a) | izpolnitvi deklaracij o iztovarjanju v papirni obliki; |
| --- | --- | --- |

(13)

v členu 23 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Komisija določi podrobna pravila o

(a)

izpolnitvi deklaracij o iztovarjanju v papirni obliki;

| (b) | vzorcih deklaracij o iztovarjanju v papirni obliki, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(b)

vzorcih deklaracij o iztovarjanju v papirni obliki, ki se uporabljajo;

| (c) | navodilih za izpolnitev in predložitev deklaracij o iztovarjanju v papirni obliki; |
| --- | --- |

(c)

navodilih za izpolnitev in predložitev deklaracij o iztovarjanju v papirni obliki;

| (d) | rokih za predložitev deklaracij o iztovarjanju; |
| --- | --- |

(d)

rokih za predložitev deklaracij o iztovarjanju;

| (e) | ribolovnih dejavnostih, ki vključujejo dve ali več ribiških plovil Unije z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(e)

ribolovnih dejavnostih, ki vključujejo dve ali več ribiških plovil Unije z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (14) | Člen 24 se spremeni:






  (a) | doda se naslednji odstavek:
  „1a.   Kapitani ribiških plovil Unije, ki se uporabljajo izključno za izkoriščanje ribogojstva, so izvzeti iz odstavka 1.“ |
| --- | --- | --- |

(14)

Člen 24 se spremeni:

(a)

doda se naslednji odstavek:

„1a.   Kapitani ribiških plovil Unije, ki se uporabljajo izključno za izkoriščanje ribogojstva, so izvzeti iz odstavka 1.“

| (b) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:
  „8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a

  Komisija lahko sprejme izvedbene akte
  v zvezi z:






  (a) | določbami v primeru tehnične okvare ali nedelovanja sistema za elektronsko zapisovanje in poročanje; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a

  Komisija lahko sprejme izvedbene akte
  v zvezi z:

(a)

določbami v primeru tehnične okvare ali nedelovanja sistema za elektronsko zapisovanje in poročanje;

| (b) | ukrepi v primeru neprejema podatkov; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi v primeru neprejema podatkov;

| (c) | dostopom do podatkov in ukrepi v primeru onemogočenega dostopa do podatkov. |
| --- | --- |

(c)

dostopom do podatkov in ukrepi v primeru onemogočenega dostopa do podatkov.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).
  “[Sprememba 11]

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „9.   Komisija določi pravila o






  (a) | zahtevah sistema za elektronsko beleženje in poročanje na ribiških plovilih Unije; |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„9.   Komisija določi pravila o

(a)

zahtevah sistema za elektronsko beleženje in poročanje na ribiških plovilih Unije;

| (b) | obliki prenosa podatkov z ribiškega plovila Unije pristojnemu organu njegove države zastave; |
| --- | --- |

(b)

obliki prenosa podatkov z ribiškega plovila Unije pristojnemu organu njegove države zastave;

| (c) | povratnih sporočilih; |
| --- | --- |

(c)

povratnih sporočilih;

| (d) | podatkih o delovanju sistema za elektronsko beleženje in poročanje; |
| --- | --- |

(d)

podatkih o delovanju sistema za elektronsko beleženje in poročanje;

| (e) | obliki zapisa za izmenjavo informacij med državami članicami; |
| --- | --- |

(e)

obliki zapisa za izmenjavo informacij med državami članicami;

| (f) | izmenjavi podatkov med državami članicami; |
| --- | --- |

(f)

izmenjavi podatkov med državami članicami;

| (g) | nalogah posameznega organa z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(g)

nalogah posameznega organa z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (15) | v členu 25 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Vsaka država za namene spremljanja iz odstavka 1 oblikuje načrt vzorčenja, temelječ na metodologiji, ki jo sprejme Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2) za opredelitev skupin plovil, stopenj tveganja in ocene ulova ter ga vsako leto do 31. januarja pošlje Komisiji in navede metode, ki jih je uporabila pri njegovem oblikovanju. Načrti vzorčenja se, kolikor je mogoče, ne spreminjajo skozi čas in so v ustreznih geografskih območjih poenoteni.“ |
| --- | --- |

(15)

v členu 25 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Vsaka država za namene spremljanja iz odstavka 1 oblikuje načrt vzorčenja, temelječ na metodologiji, ki jo sprejme Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2) za opredelitev skupin plovil, stopenj tveganja in ocene ulova ter ga vsako leto do 31. januarja pošlje Komisiji in navede metode, ki jih je uporabila pri njegovem oblikovanju. Načrti vzorčenja se, kolikor je mogoče, ne spreminjajo skozi čas in so v ustreznih geografskih območjih poenoteni.“

| (16) | Člen 28 se spremeni:






  (a) | uvodni stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če se tako odloči v skladu s Pogodbo za ribiška plovila Unije, ki niso opremljena z delujočim sistemom za spremljanje plovil iz člena 9 ali podatkov iz ribolovnega ladijskega dnevnika ne pošiljajo z elektronskimi sredstvi, kot je navedeno v členu 15, in za katera velja ureditev ribolovnega napora, kapitani takih ribiških plovil pristojnim organom svoje države članice zastave in po potrebi obalni državi članici tik pred vsakim vstopom na geografsko območje, na katerem velja ta ureditev ribolovnega napora, in izstopom z njega v obliki poročila o ribolovnem naporu sporočijo naslednje informacije po teleksu, telefaksu, telefonu ali elektronski pošti, ki jih prejemnik ustrezno zabeleži, ali po radiu prek radijske postaje, odobrene na podlagi zakonodaje Unije:“ |
| --- | --- | --- |

(16)

Člen 28 se spremeni:

(a)

uvodni stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Če se tako odloči v skladu s Pogodbo za ribiška plovila Unije, ki niso opremljena z delujočim sistemom za spremljanje plovil iz člena 9 ali podatkov iz ribolovnega ladijskega dnevnika ne pošiljajo z elektronskimi sredstvi, kot je navedeno v členu 15, in za katera velja ureditev ribolovnega napora, kapitani takih ribiških plovil pristojnim organom svoje države članice zastave in po potrebi obalni državi članici tik pred vsakim vstopom na geografsko območje, na katerem velja ta ureditev ribolovnega napora, in izstopom z njega v obliki poročila o ribolovnem naporu sporočijo naslednje informacije po teleksu, telefaksu, telefonu ali elektronski pošti, ki jih prejemnik ustrezno zabeleži, ali po radiu prek radijske postaje, odobrene na podlagi zakonodaje Unije:“

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o prenosu poročil o ribolovnem naporu. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o prenosu poročil o ribolovnem naporu. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (17) | člen 32 se črta. |
| --- | --- |

(17)

člen 32 se črta.

| (18) | člen 33 se spremeni:






  (a) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Brez poseganja v naslov XII lahko države članice do 30. junija 2011 s Komisijo in organom, ki ga ta imenuje, izvajajo pilotne projekte v zvezi z dostopom na daljavo v realnem času do podatkov držav članic, ki so evidentirani in potrjeni v skladu s to uredbo. Oblika in postopki dostopa do podatkov se preučijo in preskusijo. Države članice do 1. januarja 2011 obvestijo Komisijo, ali nameravajo izvesti pilotne projekte. Od 1. januarja 2012 se lahko v skladu s Pogodbo določi drugačen način in pogostost prenosa podatkov Komisiji.“ |
| --- | --- | --- |

(18)

člen 33 se spremeni:

(a)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Brez poseganja v naslov XII lahko države članice do 30. junija 2011 s Komisijo in organom, ki ga ta imenuje, izvajajo pilotne projekte v zvezi z dostopom na daljavo v realnem času do podatkov držav članic, ki so evidentirani in potrjeni v skladu s to uredbo. Oblika in postopki dostopa do podatkov se preučijo in preskusijo. Države članice do 1. januarja 2011 obvestijo Komisijo, ali nameravajo izvesti pilotne projekte. Od 1. januarja 2012 se lahko v skladu s Pogodbo določi drugačen način in pogostost prenosa podatkov Komisiji.“

| (b) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:
  „10.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko prenosa podatkov iz tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko prenosa podatkov iz tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (19) | v členu 36 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija na podlagi podatkov v skladu s členom 35 ali na lastno pobudo, kadar ugotovi, da za ribolovne možnosti, ki so na voljo Uniji, državi članici ali skupini držav članic, velja, da so bile izčrpane, Komisija o tem obvesti zadevne države članice in z izvedbenimi akti prepove ribolovne dejavnosti za zadevno območje, orodje, stalež ali skupino staležev ali ladjevje, vključeno v te posebne ribolovne dejavnosti.“ |
| --- | --- |

(19)

v členu 36 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija na podlagi podatkov v skladu s členom 35 ali na lastno pobudo, kadar ugotovi, da za ribolovne možnosti, ki so na voljo Uniji, državi članici ali skupini držav članic, velja, da so bile izčrpane, Komisija o tem obvesti zadevne države članice in z izvedbenimi akti prepove ribolovne dejavnosti za zadevno območje, orodje, stalež ali skupino staležev ali ladjevje, vključeno v te posebne ribolovne dejavnosti.“

| (20) | člen 37 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Če škoda, ki jo je utrpela država članica, ki ji je bil ribolov prepovedan, preden je izčrpala svoje ribolovne možnosti, ni bila odpravljena, Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe, da bi se povzročena škoda ustrezno odpravila. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2). Ti ukrepi lahko vključujejo odbitke od ribolovnih možnosti katere koli države članice, ki je presegla dovoljeno količino ulova, tako odbite količine pa se ustrezno dodelijo državam članicam, katerih ribolovne dejavnosti so bile prepovedane, preden so izčrpale svoje ribolovne možnosti.“ |
| --- | --- | --- |

(20)

člen 37 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Če škoda, ki jo je utrpela država članica, ki ji je bil ribolov prepovedan, preden je izčrpala svoje ribolovne možnosti, ni bila odpravljena, Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe, da bi se povzročena škoda ustrezno odpravila. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2). Ti ukrepi lahko vključujejo odbitke od ribolovnih možnosti katere koli države članice, ki je presegla dovoljeno količino ulova, tako odbite količine pa se ustrezno dodelijo državam članicam, katerih ribolovne dejavnosti so bile prepovedane, preden so izčrpale svoje ribolovne možnosti.“

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija določi podrobna pravila o obveščanju o škodi, ki jo je utrpela država članica, o identifikaciji države članice, ki je utrpela škodo in o velikosti škode, o identifikaciji države članice, ki je presegla ribolovno kvoto in količino ulova rib, ki presega omejitev, o prihodnjih odbitkih od ribolovnih možnosti države članice, ki je presegla ribolovno kvoto, v sorazmerju z preseženimi ribolovnimi možnostmi, o prihodnjih dodatkih k ribolovnim možnostim države članice, ki je utrpela škodo v sorazmerju s škodo, ki jo je utrpela, o datumih začetka veljavnosti dodatkov in odbitkov in o vseh drugih potrebnih ukrepih za popravilo škode, ki jo je država utrpela, kjer je to potrebno, z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija določi podrobna pravila o obveščanju o škodi, ki jo je utrpela država članica, o identifikaciji države članice, ki je utrpela škodo in o velikosti škode, o identifikaciji države članice, ki je presegla ribolovno kvoto in količino ulova rib, ki presega omejitev, o prihodnjih odbitkih od ribolovnih možnosti države članice, ki je presegla ribolovno kvoto, v sorazmerju z preseženimi ribolovnimi možnostmi, o prihodnjih dodatkih k ribolovnim možnostim države članice, ki je utrpela škodo v sorazmerju s škodo, ki jo je utrpela, o datumih začetka veljavnosti dodatkov in odbitkov in o vseh drugih potrebnih ukrepih za popravilo škode, ki jo je država utrpela, kjer je to potrebno, z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (21) | v členu 38 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme podrobna pravila za uporabo tega člena glede:






  (a) | registracije ribiških plovil; |
| --- | --- | --- |

(21)

v členu 38 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme podrobna pravila za uporabo tega člena glede:

(a)

registracije ribiških plovil;

| (b) | preverjanja moči motorja ribiških plovil; |
| --- | --- |

(b)

preverjanja moči motorja ribiških plovil;

| (c) | preverjanja tonaže ribiških plovil; |
| --- | --- |

(c)

preverjanja tonaže ribiških plovil;

| (d) | preverjanja vrste, števila in lastnosti ribolovnega orodja. |
| --- | --- |

(d)

preverjanja vrste, števila in lastnosti ribolovnega orodja.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (22) | v členu 40 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
  „6.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o potrjevanju pogonske moči motorja in fizičnem preverjanju pogonske moči motorja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(22)

v členu 40 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o potrjevanju pogonske moči motorja in fizičnem preverjanju pogonske moči motorja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (23) | v členu 41 se uvodni stavek odstavka 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Po opravljeni analizi tveganja države članice preverijo podatke glede skladnosti moči motorja, pri čemer uporabijo vse informacije v zvezi s tehničnimi lastnostmi zadevnega plovila, ki so na voljo upravi. Preverjanje podatkov temelji na podlagi načrta vzorčenja, temelječega na metodologiji, ki jo sprejme Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2) v zvezi z merili visokega tveganja, velikostjo naključnih vzorcev in tehničnimi dokumenti, ki jih je treba preveriti. Države članice zlasti preverijo podatke v:“ |
| --- | --- |

(23)

v členu 41 se uvodni stavek odstavka 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Po opravljeni analizi tveganja države članice preverijo podatke glede skladnosti moči motorja, pri čemer uporabijo vse informacije v zvezi s tehničnimi lastnostmi zadevnega plovila, ki so na voljo upravi. Preverjanje podatkov temelji na podlagi načrta vzorčenja, temelječega na metodologiji, ki jo sprejme Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2) v zvezi z merili visokega tveganja, velikostjo naključnih vzorcev in tehničnimi dokumenti, ki jih je treba preveriti. Države članice zlasti preverijo podatke v:“

| (24) | člen 43 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ko se sprejme večletni načrt v skladu s Pogodbo, se lahko določi prag za živo težo vrst, za katere velja večletni načrt, nad katerim mora ribiško plovilo svoj ulov iztovoriti v določenem pristanišču ali kraju blizu obale.“ |
| --- | --- | --- |

(24)

člen 43 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ko se sprejme večletni načrt v skladu s Pogodbo, se lahko določi prag za živo težo vrst, za katere velja večletni načrt, nad katerim mora ribiško plovilo svoj ulov iztovoriti v določenem pristanišču ali kraju blizu obale.“

| (b) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Države članice so izvzete iz točke (c) odstavka 5, če njihov nacionalni program nadzora, sprejet v skladu s členom 46, vsebuje načrt za izvajanje nadzora v določenih pristaniščih, pri čemer pristojni organi zagotavljajo enako raven nadzora. Načrt se šteje za zadovoljivega, če ga z izvedbenimi akti odobri Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Države članice so izvzete iz točke (c) odstavka 5, če njihov nacionalni program nadzora, sprejet v skladu s členom 46, vsebuje načrt za izvajanje nadzora v določenih pristaniščih, pri čemer pristojni organi zagotavljajo enako raven nadzora. Načrt se šteje za zadovoljivega, če ga z izvedbenimi akti odobri Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (25) | v členu 45 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Ustrezen prag in pogostost sporočanja podatkov iz odstavka 1 sta določena v vsakem večletnem načrtu v skladu s Pogodbo.“ |
| --- | --- |

(25)

v členu 45 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Ustrezen prag in pogostost sporočanja podatkov iz odstavka 1 sta določena v vsakem večletnem načrtu v skladu s Pogodbo.“

| (26) | v členu 49 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Brez poseganja v člen 44 se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a, da sprejme pravila za skladiščenje predelanih proizvodov na krovu po načrtu za natovarjanje po vrstah, pri čemer se navede, kje v ladijskem skladišču se hranijo.“ |
| --- | --- |

(26)

v členu 49 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Brez poseganja v člen 44 se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a, da sprejme pravila za skladiščenje predelanih proizvodov na krovu po načrtu za natovarjanje po vrstah, pri čemer se navede, kje v ladijskem skladišču se hranijo.“

| (27) | v členu 50 se odstavka 1 in 2 nadomestita z:
  „1.   Ribolovne dejavnosti ribiških plovil Unije in ribiških plovil tretjih držav v ribolovnih conah, v katerih je bilo v skladu s Pogodbo določeno območje z omejenim ribolovom, nadzoruje center za spremljanje ribištva obalne države članice, ki ima sistem za zaznavanje in beleženje vstopa plovil na območja z omejenim ribolovom, plutje teh plovil skozi ta območja in njihov izstop s tega območja.
  2.   Poleg odstavka 1 se v skladu s Pogodbo določi rok, do katerega morajo ribiška plovila na krov namestiti operativni sistem, ki kapitana opozori na vstop na območje z omejenim ribolovom in izstop z njega.“ |
| --- | --- |

(27)

v členu 50 se odstavka 1 in 2 nadomestita z:

„1.   Ribolovne dejavnosti ribiških plovil Unije in ribiških plovil tretjih držav v ribolovnih conah, v katerih je bilo v skladu s Pogodbo določeno območje z omejenim ribolovom, nadzoruje center za spremljanje ribištva obalne države članice, ki ima sistem za zaznavanje in beleženje vstopa plovil na območja z omejenim ribolovom, plutje teh plovil skozi ta območja in njihov izstop s tega območja.

2.   Poleg odstavka 1 se v skladu s Pogodbo določi rok, do katerega morajo ribiška plovila na krov namestiti operativni sistem, ki kapitana opozori na vstop na območje z omejenim ribolovom in izstop z njega.“

| (28) | člen 51 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Kadar je dosežena sprožitvena raven ulova določene vrste ali skupine vrst, se zadevno območje začasno zapre za zadevni ulov v skladu s tem oddelkom. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z določitvijo določene vrste ali skupine vrst, za katere velja sprožitvena raven ulova, ob upoštevanju vrst, ki sestavljajo ulov, in/ali trajanja na določenem območju in/ali ribolova..“ |
| --- | --- | --- |

(28)

člen 51 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Kadar je dosežena sprožitvena raven ulova določene vrste ali skupine vrst, se zadevno območje začasno zapre za zadevni ulov v skladu s tem oddelkom. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z določitvijo določene vrste ali skupine vrst, za katere velja sprožitvena raven ulova, ob upoštevanju vrst, ki sestavljajo ulov, in/ali trajanja na določenem območju in/ali ribolova..“

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Sprožitvena raven ulova se izračuna na podlagi metodologije vzorčenja, ki jo določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2), za opredelitev območij s tveganjem, da se doseže sprožitvena raven, in preverjanjem, ko se doseže sprožitvena raven, kot odstotni ali težni delež določene vrste ali skupine vrst v primerjavi s celotnim ulovom v posameznem izvleku zadevne ribe.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Sprožitvena raven ulova se izračuna na podlagi metodologije vzorčenja, ki jo določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2), za opredelitev območij s tveganjem, da se doseže sprožitvena raven, in preverjanjem, ko se doseže sprožitvena raven, kot odstotni ali težni delež določene vrste ali skupine vrst v primerjavi s celotnim ulovom v posameznem izvleku zadevne ribe.“

| (c) | odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se črta.

| (29) | za členom se vstavi člen:
  „Člen 51a
  Pravila za uporabo
  Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila v zvezi z območji zaprtja v realnem času, zaprtjem ribolova in informacijami o zaprtjih v realnem času. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2)“ |
| --- | --- |

(29)

za členom se vstavi člen:

„Člen 51a

Pravila za uporabo

Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila v zvezi z območji zaprtja v realnem času, zaprtjem ribolova in informacijami o zaprtjih v realnem času. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2)“

| (30) | člen 52 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Kadar količina ulova v dveh zaporednih izvlekih presega sprožitveno raven ulova, ribiško plovilo spremeni ribolovno območje za določeno razdaljo od vsakega položaja prejšnjega izvleka, preden nadaljuje ribolov, in o tem nemudoma obvesti pristojne organe obalne države članice.
  2.   Razdalja iz odstavka 1 je sprva vsaj pet navtičnih milj oziroma dve navtični milji za ribiška plovila, katerih skupna dolžina je manj kot dvanajst metrov.
  3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s spremembo razdalj iz odstavkov 1 in 2,
  pri čemer lahko to pooblastilo uporabi na lastno pobudo ali na zahtevo zadevne države članice,
  ob upoštevanju: [Sprememba 12]







  — | razpoložljivega znanstvenega svetovanja in |
| --- | --- | --- |

(30)

člen 52 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Kadar količina ulova v dveh zaporednih izvlekih presega sprožitveno raven ulova, ribiško plovilo spremeni ribolovno območje za določeno razdaljo od vsakega položaja prejšnjega izvleka, preden nadaljuje ribolov, in o tem nemudoma obvesti pristojne organe obalne države članice.

2.   Razdalja iz odstavka 1 je sprva vsaj pet navtičnih milj oziroma dve navtični milji za ribiška plovila, katerih skupna dolžina je manj kot dvanajst metrov.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s spremembo razdalj iz odstavkov 1 in 2,
  pri čemer lahko to pooblastilo uporabi na lastno pobudo ali na zahtevo zadevne države članice,
  ob upoštevanju: [Sprememba 12]

—

razpoložljivega znanstvenega svetovanja in

| — | zaključkov poročil o inšpekcijskih pregledih na območju, za katerega so bile opredeljene sprožitvene ravni ulova.“ |
| --- | --- |

—

zaključkov poročil o inšpekcijskih pregledih na območju, za katerega so bile opredeljene sprožitvene ravni ulova.“

| (31) | v členu 54 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija lahko na podlagi informacij, ki kažejo, da je bila dosežena sprožitvena raven ulova, z izvedbenimi akti odloči, da se območje začasno zapre, če takega zaprtja ni uvedla sama obalna država članica.“ |
| --- | --- |

(31)

v členu 54 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija lahko na podlagi informacij, ki kažejo, da je bila dosežena sprožitvena raven ulova, z izvedbenimi akti odloči, da se območje začasno zapre, če takega zaprtja ni uvedla sama obalna država članica.“

| (32) | odstavka 4 in 5 člena 55 se nadomestita z naslednjim:
  „4.   Na podlagi znanstvene ocene biološkega vpliva

  Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo oceni biološki vpliv
  rekreacijskega ribolova iz odstavka 3, so lahko,.

  Kadar
  ima rekreacijski ribolov znaten vpliv,
  so lahko
  v skladu s Pogodbo sprejeti ukrepi upravljanja, kot so dovoljenja za ribolov in deklaracije o ulovu. [Sprememba 13]

  5.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o vzpostavitvi načrtov vzorčenja iz odstavka 3 in obveščanju ter oceni načrtov vzorčenja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2)“ |
| --- | --- |

(32)

odstavka 4 in 5 člena 55 se nadomestita z naslednjim:

„4.   Na podlagi znanstvene ocene biološkega vpliva

  Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo oceni biološki vpliv
  rekreacijskega ribolova iz odstavka 3, so lahko,.

  Kadar
  ima rekreacijski ribolov znaten vpliv,
  so lahko
  v skladu s Pogodbo sprejeti ukrepi upravljanja, kot so dovoljenja za ribolov in deklaracije o ulovu. [Sprememba 13]

5.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o vzpostavitvi načrtov vzorčenja iz odstavka 3 in obveščanju ter oceni načrtov vzorčenja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2)“

| (33) | člen 58 se spremeni:






  (a) | dodata se sledeča člena:
  „7a.   Informacije iz točk (a) do (f) odstavka 5 se ne uporabljajo za:






  (a) | uvožene ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki so v skladu s členom 12(5) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 izključeni s področja uporabe potrdila o ulovu; |
| --- | --- | --- | --- |

(33)

člen 58 se spremeni:

(a)

dodata se sledeča člena:

„7a.   Informacije iz točk (a) do (f) odstavka 5 se ne uporabljajo za:

(a)

uvožene ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki so v skladu s členom 12(5) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 izključeni s področja uporabe potrdila o ulovu;

| (b) | ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ulovljene ali vzgojene v sladki vodi; |
| --- | --- |

(b)

ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ulovljene ali vzgojene v sladki vodi;

| (c) | okrasne ribe, rake in mehkužce. |
| --- | --- |

(c)

okrasne ribe, rake in mehkužce.

7b.   Podatki iz točk (a) do (h) odstavka 5 se ne uporabljajo za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva s tarifnima številkama 1604 in 1605 kombinirane nomenklature.“

| (b) | odstavka 8 in 9 se nadomestita z naslednjim:
  „8.   Države članice lahko iz zahtev tega člena izvzamejo majhne količine proizvodov, ki se potrošnikom prodajajo neposredno z ribiških plovil, če te ne presegajo majhne vrednosti.
  9.   Vrednost iz odstavka 8 sprva ne presega 50 EUR na dan.
  10.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s:






  (a) | opredelitvijo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, za katere velja ta člen; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavka 8 in 9 se nadomestita z naslednjim:

„8.   Države članice lahko iz zahtev tega člena izvzamejo majhne količine proizvodov, ki se potrošnikom prodajajo neposredno z ribiških plovil, če te ne presegajo majhne vrednosti.

9.   Vrednost iz odstavka 8 sprva ne presega 50 EUR na dan.

10.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s:

(a)

opredelitvijo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, za katere velja ta člen;

| (b) | fizično predložitvijo informacij o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(b)

fizično predložitvijo informacij o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva;

| (c) | sodelovanjem med državami članicami pri dostopu do informacij, nameščenih na njih ali, ki jih fizično spremljajo; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanjem med državami članicami pri dostopu do informacij, nameščenih na njih ali, ki jih fizično spremljajo;

| (d) | opredelitvijo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, za katere nekatere določbe tega člena ne veljajo; |
| --- | --- |

(d)

opredelitvijo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, za katere nekatere določbe tega člena ne veljajo;

| (e) | informacijami o ustreznem geografskem območju; |
| --- | --- |

(e)

informacijami o ustreznem geografskem območju;

| (f) | spremembo vrednosti iz odstavka 9; |
| --- | --- |

(f)

spremembo vrednosti iz odstavka 9;

| (g) | informacijami o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, ki so na voljo potrošniku.“[Sprememba 14] |
| --- | --- |

(g)

informacijami o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, ki so na voljo potrošniku.“[Sprememba 14]

| (34) | v členu 59 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Kupec, ki kupi ribiške proizvode do določenega praga teže, ki se nato ne dajo na trg, temveč so namenjeni za lastno uporabo, je izvzet iz tega člena.
  4.   Prag teže iz odstavka 3 sprva ne preseže 30 kg na dan.
  5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a o spremembi praga teže iz odstavka 4, ob upoštevanju statusa zadevnega staleža.“ |
| --- | --- |

(34)

v členu 59 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Kupec, ki kupi ribiške proizvode do določenega praga teže, ki se nato ne dajo na trg, temveč so namenjeni za lastno uporabo, je izvzet iz tega člena.

4.   Prag teže iz odstavka 3 sprva ne preseže 30 kg na dan.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a o spremembi praga teže iz odstavka 4, ob upoštevanju statusa zadevnega staleža.“

| (35) | člen 60 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Država članica zagotovi, da so vsi ribiški proizvodi stehtani na napravah, ki jih odobrijo pristojni organi, razen če ni sprejela načrt vzorčenja, ki ga je odobrila Komisija in temelji na metodologiji, ki temelji na oceni tveganja in ki jo določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2) za opredelitev velikosti vzorcev, stopenj tveganja, kriterijev tveganja in informacij, ki jih je treba upoštevati.“ |
| --- | --- | --- |

(35)

člen 60 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Država članica zagotovi, da so vsi ribiški proizvodi stehtani na napravah, ki jih odobrijo pristojni organi, razen če ni sprejela načrt vzorčenja, ki ga je odobrila Komisija in temelji na metodologiji, ki temelji na oceni tveganja in ki jo določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2) za opredelitev velikosti vzorcev, stopenj tveganja, kriterijev tveganja in informacij, ki jih je treba upoštevati.“

| (b) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z:






  (a) | opredelitvijo postopkov tehtanja pri iztovarjanju pri ribiških plovilih Unije in pretovarjanjih, ki vključujejo ribiška plovila Unije, ter pri tehtanju ribiških proizvodov na krovu ribiških plovil Unije v vodah EU; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z:

(a)

opredelitvijo postopkov tehtanja pri iztovarjanju pri ribiških plovilih Unije in pretovarjanjih, ki vključujejo ribiška plovila Unije, ter pri tehtanju ribiških proizvodov na krovu ribiških plovil Unije v vodah EU;

| (b) | evidencami o tehtanju; |
| --- | --- |

(b)

evidencami o tehtanju;

| (c) | časom tehtanja; |
| --- | --- |

(c)

časom tehtanja;

| (d) | sistemi tehtanja; |
| --- | --- |

(d)

sistemi tehtanja;

| (e) | tehtanjem zamrznjenih ribiških proizvodov; |
| --- | --- |

(e)

tehtanjem zamrznjenih ribiških proizvodov;

| (f) | odbitki ledu in vode; |
| --- | --- |

(f)

odbitki ledu in vode;

| (g) | dostopom pristojnih organov do sistemov tehtanja, evidenc o tehtanju, pisnih deklaracij in obratov, kjer se hrani ali predeluje ribiške proizvode; |
| --- | --- |

(g)

dostopom pristojnih organov do sistemov tehtanja, evidenc o tehtanju, pisnih deklaracij in obratov, kjer se hrani ali predeluje ribiške proizvode;

| (h) | posebnimi pravili za tehtanje določenih pelagičnih vrst v zvezi z:






  (i) | opredelitvijo postopka tehtanja za ulove sleda, skuše in šura; |
| --- | --- | --- |

(h)

posebnimi pravili za tehtanje določenih pelagičnih vrst v zvezi z:

(i)

opredelitvijo postopka tehtanja za ulove sleda, skuše in šura;

| (ii) | pristanišči, kjer se izvaja tehtanje; |
| --- | --- |

(ii)

pristanišči, kjer se izvaja tehtanje;

| (iii) | obveščanjem pristojnih organov pred vstopom v pristanišče; |
| --- | --- |

(iii)

obveščanjem pristojnih organov pred vstopom v pristanišče;

| (iv) | odpustnico; |
| --- | --- |

(iv)

odpustnico;

| (v) | ribolovnim ladijskim dnevnikom; |
| --- | --- |

(v)

ribolovnim ladijskim dnevnikom;

| (vi) | javno opremo za tehtanje; |
| --- | --- |

(vi)

javno opremo za tehtanje;

| (vii) | zasebno opremo za tehtanje; |
| --- | --- |

(vii)

zasebno opremo za tehtanje;

| (viii) | tehtanjem zamrznjenih rib; |
| --- | --- |

(viii)

tehtanjem zamrznjenih rib;

| (ix) | hranjenjem evidenc o tehtanju; |
| --- | --- |

(ix)

hranjenjem evidenc o tehtanju;

| (x) | obvestili o prodaji in deklaracijo o prevzemu; |
| --- | --- |

(x)

obvestili o prodaji in deklaracijo o prevzemu;

| (xi) | navzkrižnim preverjanjem; |
| --- | --- |

(xi)

navzkrižnim preverjanjem;

| (xii) | spremljanjem tehtanja“ |
| --- | --- |

(xii)

spremljanjem tehtanja“

| (36) | člen 61 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 61
  Tehtanje ribiških proizvodov po prevozu s kraja iztovarjanja
  1.   Z odstopanjem od člena 60(2) lahko države članice dovolijo, da se ribiški proizvodi stehtajo po prevozu s kraja iztovarjanja, če se prevažajo v namembni kraj na ozemlju zadevne države članice in če je ta država sprejela nadzorni načrt, ki ga je z izvedbenimi akti odobrila Komisija. Nadzorni načrt temelji na metodologiji, ki temelji na oceni tveganja, v zvezi z opredelitvijo velikosti vzorcev, stopenj tveganja, kriterijev tveganja in vsebino nadzornih načrtov. Komisija z izvedbenimi akti sprejme to metodologijo vzorčenja v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).
  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi države članice, v kateri se ribiški proizvodi iztovorijo, dovolijo, da se ti proizvodi pred tehtanjem odpeljejo k registriranim kupcem, registriranim dražbam ali drugim organom ali osebam, ki so odgovorne za prvo trženje ribiških proizvodov v drugi državi članici. To dovoljenje je odvisno od tega, če sta zadevni državi članici vzpostavili skupni program nadzora, kot je navedeno v členu 94, ki ga je z izvedbenim aktom odobrila Komisija. Skupni program nadzora temelji na metodologiji, ki temelji na oceni tveganja, v zvezi z opredelitvijo velikosti vzorcev, stopenj tveganja, merili tveganja in vsebino nadzornih načrtov. Komisija z izvedbenimi akti sprejme to metodologijo vzorčenja v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(36)

člen 61 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 61

Tehtanje ribiških proizvodov po prevozu s kraja iztovarjanja

1.   Z odstopanjem od člena 60(2) lahko države članice dovolijo, da se ribiški proizvodi stehtajo po prevozu s kraja iztovarjanja, če se prevažajo v namembni kraj na ozemlju zadevne države članice in če je ta država sprejela nadzorni načrt, ki ga je z izvedbenimi akti odobrila Komisija. Nadzorni načrt temelji na metodologiji, ki temelji na oceni tveganja, v zvezi z opredelitvijo velikosti vzorcev, stopenj tveganja, kriterijev tveganja in vsebino nadzornih načrtov. Komisija z izvedbenimi akti sprejme to metodologijo vzorčenja v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi države članice, v kateri se ribiški proizvodi iztovorijo, dovolijo, da se ti proizvodi pred tehtanjem odpeljejo k registriranim kupcem, registriranim dražbam ali drugim organom ali osebam, ki so odgovorne za prvo trženje ribiških proizvodov v drugi državi članici. To dovoljenje je odvisno od tega, če sta zadevni državi članici vzpostavili skupni program nadzora, kot je navedeno v členu 94, ki ga je z izvedbenim aktom odobrila Komisija. Skupni program nadzora temelji na metodologiji, ki temelji na oceni tveganja, v zvezi z opredelitvijo velikosti vzorcev, stopenj tveganja, merili tveganja in vsebino nadzornih načrtov. Komisija z izvedbenimi akti sprejme to metodologijo vzorčenja v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (37) | v členu 64 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o navedbi posameznikov, vrsti predstavitve in navedbi cene v obvestilih o prodaji ter obliki obvestil o prodaji. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(37)

v členu 64 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o navedbi posameznikov, vrsti predstavitve in navedbi cene v obvestilih o prodaji ter obliki obvestil o prodaji. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (38) | člen 65 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 65
  Izvzetja iz zahtev za obvestila o prodaji
  1.   Lahko se odobri izvzetje iz obveznosti predložitve obvestila o prodaji pristojnim organom ali drugim pooblaščenim organom države članice za ribiške proizvode, iztovorjene z določenih kategorij ribiških plovil Unije iz členov 16 in 25 ali za manjše iztovorjene količine ribiških proizvodov. Ta manjša količina sprva ne bo presegala 50 kg žive teže po vrstah. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z odobritvijo takih izvzetij in spremembo manjših količin, ob upoštevanju statusa zadevnega staleža.
  2.   Kupec, ki kupi proizvode do določenega praga teže, ki se nato ne dajo na trg, temveč so namenjeni le za lastno uporabo, je izvzet iz določb členov 62, 63 in 64. Prag teže sprva ne bo presegel 30 kg. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s spremembo navedenega praga teže, ob upoštevanju statusa zadevnega staleža.“ |
| --- | --- |

(38)

člen 65 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 65

Izvzetja iz zahtev za obvestila o prodaji

1.   Lahko se odobri izvzetje iz obveznosti predložitve obvestila o prodaji pristojnim organom ali drugim pooblaščenim organom države članice za ribiške proizvode, iztovorjene z določenih kategorij ribiških plovil Unije iz členov 16 in 25 ali za manjše iztovorjene količine ribiških proizvodov. Ta manjša količina sprva ne bo presegala 50 kg žive teže po vrstah. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z odobritvijo takih izvzetij in spremembo manjših količin, ob upoštevanju statusa zadevnega staleža.

2.   Kupec, ki kupi proizvode do določenega praga teže, ki se nato ne dajo na trg, temveč so namenjeni le za lastno uporabo, je izvzet iz določb členov 62, 63 in 64. Prag teže sprva ne bo presegel 30 kg. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s spremembo navedenega praga teže, ob upoštevanju statusa zadevnega staleža.“

| (39) | v členu 71 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Komisija z izvedbenimi akti določi obliko poročila o nadzorovanju. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(39)

v členu 71 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Komisija z izvedbenimi akti določi obliko poročila o nadzorovanju. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (40) | člen 73 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če Unija vzpostavi program o nadzornem opazovanju v skladu s Pogodbo, nadzorni opazovalci na krovu ribiških plovil, ki jih imenujejo države članice, preverjajo, ali ribiška plovila spoštujejo pravila skupne ribiške politike. Opravljajo vse naloge iz programa opazovanja, zlasti pa preverjajo in beležijo ribolovne dejavnosti plovila in ustrezne dokumente.“ |
| --- | --- | --- |

(40)

člen 73 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Če Unija vzpostavi program o nadzornem opazovanju v skladu s Pogodbo, nadzorni opazovalci na krovu ribiških plovil, ki jih imenujejo države članice, preverjajo, ali ribiška plovila spoštujejo pravila skupne ribiške politike. Opravljajo vse naloge iz programa opazovanja, zlasti pa preverjajo in beležijo ribolovne dejavnosti plovila in ustrezne dokumente.“

| (b) | odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:
  „9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s spodaj naštetimi zadevami, povezanimi z nadzornimi opazovalci:






  (a) | prepoznavanje plovil za uporabo programa o nadzornem opazovanju |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

„9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s spodaj naštetimi zadevami, povezanimi z nadzornimi opazovalci:

(a)

prepoznavanje plovil za uporabo programa o nadzornem opazovanju

| (b) | komunikacijski sistem; |
| --- | --- |

(b)

komunikacijski sistem;

| (c) | pravila varnosti plovila; |
| --- | --- |

(c)

pravila varnosti plovila;

| (d) | ukrepi za zagotavljanje neodvisnosti nadzornih opazovalcev; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za zagotavljanje neodvisnosti nadzornih opazovalcev;

| (e) | naloge nadzornih opazovalcev; |
| --- | --- |

(e)

naloge nadzornih opazovalcev;

| (f) | financiranje poskusnih projektov.“ |
| --- | --- |

(f)

financiranje poskusnih projektov.“

| (41) | v členu 74 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
  „6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z metodologijo in izvajanjem inšpekcijskih pregledov, vključno s:






  (a) | pravili o dovoljenjih uradnikov, odgovornih za izvajanje pregledov na morju ali kopnem; |
| --- | --- | --- |

(41)

v členu 74 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z metodologijo in izvajanjem inšpekcijskih pregledov, vključno s:

(a)

pravili o dovoljenjih uradnikov, odgovornih za izvajanje pregledov na morju ali kopnem;

| (b) | sprejetjem progama, ki temelji na oceni tveganja, s strani držav članic za izbor ciljev inšpekcijskih ciljev; |
| --- | --- |

(b)

sprejetjem progama, ki temelji na oceni tveganja, s strani držav članic za izbor ciljev inšpekcijskih ciljev;

| (c) | usklajevanjem nadzornih in inšpekcijskih programov in dejavnosti izvrševanja med državami članicami; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanjem nadzornih in inšpekcijskih programov in dejavnosti izvrševanja med državami članicami;

| (d) | nalogami uradnikov pred inšpekcijskim pregledom; |
| --- | --- |

(d)

nalogami uradnikov pred inšpekcijskim pregledom;

| (e) | nalogami uradnikov, ki so pooblaščeni za izvajanje inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(e)

nalogami uradnikov, ki so pooblaščeni za izvajanje inšpekcijskih pregledov;

| (f) | obveznostmi držav članic, Komisije in Evropske agencije za nadzor ribištva; |
| --- | --- |

(f)

obveznostmi držav članic, Komisije in Evropske agencije za nadzor ribištva;

| (g) | posebnimi določbami, ki veljajo za inšpekcijske preglede na morju in v pristanišču, inšpekcijske preglede med prevozom in tržne inšpekcije.“ |
| --- | --- |

(g)

posebnimi določbami, ki veljajo za inšpekcijske preglede na morju in v pristanišču, inšpekcijske preglede med prevozom in tržne inšpekcije.“

| (42) | v členu 75 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z obveznostmi gospodarskega subjekta in kapitana med pregledi.“ |
| --- | --- |

(42)

v členu 75 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z obveznostmi gospodarskega subjekta in kapitana med pregledi.“

| (43) | v členu 76 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o skupnih pravilih o vsebini poročil o inšpekcijskih pregledih, izpolnitvi poročil o inšpekcijskih pregledih in prenosu kopije inšpekcijskega poročila gospodarskemu subjektu. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2)“ |
| --- | --- |

(43)

v členu 76 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o skupnih pravilih o vsebini poročil o inšpekcijskih pregledih, izpolnitvi poročil o inšpekcijskih pregledih in prenosu kopije inšpekcijskega poročila gospodarskemu subjektu. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2)“

| (44) | v členu 78 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o delovanju elektronske zbirke podatkov in njenem dostopu s strani Komisije. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2)“ |
| --- | --- |

(44)

v členu 78 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o delovanju elektronske zbirke podatkov in njenem dostopu s strani Komisije. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2)“

| (45) | člen 79 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 79
  Inšpektorji Unije
  1.   Komisija z izvedbenimi akti določi seznam inšpektorjev Unije. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 119(2).
  2.   Brez poseganja v primarno odgovornost obalnih držav članic lahko inšpektorji Unije v skladu s to uredbo izvajajo inšpekcijske preglede v vodah Unije in na ribiških plovilih Unije zunaj voda Unije.
  3.   Inšpektorji Unije so lahko imenovani za:






  (a) | izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, sprejetih v skladu s členom 95; |
| --- | --- | --- |

(45)

člen 79 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 79

Inšpektorji Unije

1.   Komisija z izvedbenimi akti določi seznam inšpektorjev Unije. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 119(2).

2.   Brez poseganja v primarno odgovornost obalnih držav članic lahko inšpektorji Unije v skladu s to uredbo izvajajo inšpekcijske preglede v vodah Unije in na ribiških plovilih Unije zunaj voda Unije.

3.   Inšpektorji Unije so lahko imenovani za:

(a)

izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, sprejetih v skladu s členom 95;

| (b) | mednarodne programe za nadzor ribištva, za katere mora Unija zagotoviti nadzor. |
| --- | --- |

(b)

mednarodne programe za nadzor ribištva, za katere mora Unija zagotoviti nadzor.

4.   Za izpolnjevanje svojih nalog imajo inšpektorji Unije ob upoštevanju odstavka 5 takojšen dostop do:

| (a) | vseh območij na krovu ribiških plovil Unije in vseh drugih plovil, ki izvajajo ribolovne dejavnosti, javnih prostorov ali krajev in prevoznih sredstev ter |
| --- | --- |

(a)

vseh območij na krovu ribiških plovil Unije in vseh drugih plovil, ki izvajajo ribolovne dejavnosti, javnih prostorov ali krajev in prevoznih sredstev ter

| (b) | vseh informacij in dokumentov, ki so potrebni za izpolnjevanje njihovih nalog, zlasti do ribolovnega ladijskega dnevnika, deklaracij o iztovarjanju, potrdil o ulovu, deklaracij o pretovarjanju, obvestil o prodaji in drugih zadevnih dokumentov
  in sicer v enakem obsegu in pod enakimi pogoji kot uradniki države članice, v kateri se izvaja inšpekcijski pregled. |
| --- | --- |

(b)

vseh informacij in dokumentov, ki so potrebni za izpolnjevanje njihovih nalog, zlasti do ribolovnega ladijskega dnevnika, deklaracij o iztovarjanju, potrdil o ulovu, deklaracij o pretovarjanju, obvestil o prodaji in drugih zadevnih dokumentov

in sicer v enakem obsegu in pod enakimi pogoji kot uradniki države članice, v kateri se izvaja inšpekcijski pregled.

5.   Inšpektorji Unije nimajo policijskih in izvršilnih pooblastil zunaj ozemlja njihove države članice izvora ali voda Unije pod suverenostjo in jurisdikcijo njihove države članice izvora.

6.   Uradniki Komisije ali organa, ki ga ta imenuje, imenovani za inšpektorje Unije, nimajo policijskih in izvršilnih pooblastil.

7.   Komisija določi podrobna pravila o:

| (a) | seznanitvi Komisije z inšpektorji Unije; |
| --- | --- |

(a)

seznanitvi Komisije z inšpektorji Unije;

| (b) | sprejetju in vzdrževanju seznama inšpektorjev Unije; |
| --- | --- |

(b)

sprejetju in vzdrževanju seznama inšpektorjev Unije;

| (c) | seznanitvi regionalnih organizacij za upravljanje ribištva z inšpektorji Unije; |
| --- | --- |

(c)

seznanitvi regionalnih organizacij za upravljanje ribištva z inšpektorji Unije;

| (d) | pooblastilih in nalogah inšpektorjev Unije; |
| --- | --- |

(d)

pooblastilih in nalogah inšpektorjev Unije;

| (e) | poročilih inšpektorjev Unije; |
| --- | --- |

(e)

poročilih inšpektorjev Unije;

| (f) | nadaljnjih poročilih inšpektorjev Unije z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(f)

nadaljnjih poročilih inšpektorjev Unije z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (46) | v členu 88 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Po posvetovanju z zadevnima državama članicama Komisija z izvedbenimi akti določi količine rib, ki se odbijejo od kvote države članice, v kateri se izvaja iztovarjanje ali pretovarjanje. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(46)

v členu 88 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Po posvetovanju z zadevnima državama članicama Komisija z izvedbenimi akti določi količine rib, ki se odbijejo od kvote države članice, v kateri se izvaja iztovarjanje ali pretovarjanje. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (47) | v členu 92 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s:






  (a) | točkami, ki se pripišejo za hude kršitve; |
| --- | --- | --- |

(47)

v členu 92 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi s:

(a)

točkami, ki se pripišejo za hude kršitve;

| (b) | pragom točk, ki sprožijo začasen preklic in trajni odvzem dovoljenja za gospodarski ribolov; |
| --- | --- |

(b)

pragom točk, ki sprožijo začasen preklic in trajni odvzem dovoljenja za gospodarski ribolov;

| (c) | nadaljnjimi ukrepi po začasnem preklicu in trajnem odvzemu dovoljenja za gospodarski ribolov; |
| --- | --- |

(c)

nadaljnjimi ukrepi po začasnem preklicu in trajnem odvzemu dovoljenja za gospodarski ribolov;

| (d) | nezakonitim ribolovom med začasnim preklicem ali po trajnem odvzemu dovoljenja za gospodarski ribolov; |
| --- | --- |

(d)

nezakonitim ribolovom med začasnim preklicem ali po trajnem odvzemu dovoljenja za gospodarski ribolov;

| (e) | pogoji, ki upravičujejo izbris točk. |
| --- | --- |

(e)

pogoji, ki upravičujejo izbris točk.

5a.   Komisija določi podrobna pravila o:

| (a) | vzpostavitvi in delovanju sistema točk za hude kršitve; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitvi in delovanju sistema točk za hude kršitve;

| (b) | obveščanju o odločitvah; |
| --- | --- |

(b)

obveščanju o odločitvah;

| (c) | o prenosu lastništva plovil, ki so mu pripisane točke; |
| --- | --- |

(c)

o prenosu lastništva plovil, ki so mu pripisane točke;

| (d) | izbrisu dovoljenja za gospodarski ribolov odgovornih za hude kršitve iz ustreznih seznamov; |
| --- | --- |

(d)

izbrisu dovoljenja za gospodarski ribolov odgovornih za hude kršitve iz ustreznih seznamov;

| (e) | obveznostih kapitanov ribiških plovil o dajanju informacij o sistemu točk, ki so ga vzpostavile države članice z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(e)

obveznostih kapitanov ribiških plovil o dajanju informacij o sistemu točk, ki so ga vzpostavile države članice z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (48) | v členu 95 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za določen ribolov veljajo posebni organi nadzora in inšpekcijskih pregledov. Komisija lahko z izvedbenimi akti in v dogovoru z zadevno državo članico določi, za kateri ribolov veljajo posebni programi nadzora in inšpekcijskih pregledov na podlagi potreb po določenem in usklajenem nadzoru zadevnih ribolovov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(48)

v členu 95 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Za določen ribolov veljajo posebni organi nadzora in inšpekcijskih pregledov. Komisija lahko z izvedbenimi akti in v dogovoru z zadevno državo članico določi, za kateri ribolov veljajo posebni programi nadzora in inšpekcijskih pregledov na podlagi potreb po določenem in usklajenem nadzoru zadevnih ribolovov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (49) | v členu 102 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:
  „3.   Zadevne države članice obvestijo Komisijo o izsledkih poizvedbe in ji pošljejo poročilo najpozneje v treh mesecih po prejemu njene zahteve. Na ustrezno utemeljeno prošnjo države članice lahko Komisija z izvedbenimi akti ta rok podaljša za razumno obdobje.
  4.   Če administrativna poizvedba iz odstavka 2 ne omogoči odprave nepravilnosti ali če Komisija med preverjanji in neodvisnimi inšpekcijskimi pregledi iz členov 98 in 99 ali med revizijo iz člena 100 ugotovi pomanjkljivosti v sistemu nadzora države članice, Komisija z izvedbenimi akti skupaj s to državo članico pripravi akcijski načrt. Država članica sprejme vse potrebne ukrepe za izvedbo tega akcijskega načrta.“ |
| --- | --- |

(49)

v členu 102 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3.   Zadevne države članice obvestijo Komisijo o izsledkih poizvedbe in ji pošljejo poročilo najpozneje v treh mesecih po prejemu njene zahteve. Na ustrezno utemeljeno prošnjo države članice lahko Komisija z izvedbenimi akti ta rok podaljša za razumno obdobje.

4.   Če administrativna poizvedba iz odstavka 2 ne omogoči odprave nepravilnosti ali če Komisija med preverjanji in neodvisnimi inšpekcijskimi pregledi iz členov 98 in 99 ali med revizijo iz člena 100 ugotovi pomanjkljivosti v sistemu nadzora države članice, Komisija z izvedbenimi akti skupaj s to državo članico pripravi akcijski načrt. Država članica sprejme vse potrebne ukrepe za izvedbo tega akcijskega načrta.“

| (50) | člen 103 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija lahko z izvedbenimi akti odloči, da se za obdobje največ 18 mesecev začasno ustavijo vsa ali del plačil finančne pomoči Unije v skladu z Uredbo (ES) št. 1198/2006 in členom 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006, kadar obstajajo dokazi, da:“ |
| --- | --- | --- |

(50)

člen 103 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija lahko z izvedbenimi akti odloči, da se za obdobje največ 18 mesecev začasno ustavijo vsa ali del plačil finančne pomoči Unije v skladu z Uredbo (ES) št. 1198/2006 in členom 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006, kadar obstajajo dokazi, da:“

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Če država članica med začasno ustavitvijo plačil še vedno ne dokaže, da je sprejela ukrepe za izboljšanje, s katerimi bo zagotovila spoštovanje in izvrševanje veljavnih ukrepov v prihodnosti, ali da učinkovito delovanje sistema Unije za nadzor in izvrševanje kazenskih sankcij v prihodnje ni resno ogroženo, lahko Komisija z izvedbenimi akti ukine vso ali del finančne pomoči Unije, katere plačilo je bilo začasno ustavljeno na podlagi odstavka 1. Ukinitev lahko sledi šele potem, ko je bilo zadevno plačilo začasno ustavljeno za 12 mesecev.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Če država članica med začasno ustavitvijo plačil še vedno ne dokaže, da je sprejela ukrepe za izboljšanje, s katerimi bo zagotovila spoštovanje in izvrševanje veljavnih ukrepov v prihodnosti, ali da učinkovito delovanje sistema Unije za nadzor in izvrševanje kazenskih sankcij v prihodnje ni resno ogroženo, lahko Komisija z izvedbenimi akti ukine vso ali del finančne pomoči Unije, katere plačilo je bilo začasno ustavljeno na podlagi odstavka 1. Ukinitev lahko sledi šele potem, ko je bilo zadevno plačilo začasno ustavljeno za 12 mesecev.“

| (c) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:
  „8.   Komisija določi podrobna pravila o:






  (a) | prekinitvi roka za plačilo; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Komisija določi podrobna pravila o:

(a)

prekinitvi roka za plačilo;

| (b) | začasni ustavitvi plačil; |
| --- | --- |

(b)

začasni ustavitvi plačil;

| (c) | ukinitvi finančne pomočiz izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(c)

ukinitvi finančne pomočiz izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (51) | Člen 104 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti glede izvajanja večletnega načrta in če ima Komisija dokaz, da neizpolnjevanje teh obveznosti resno ogroža ohranitev zadevnega staleža, lahko Komisija z izvedbenimi akti za zadevno državo članico začasno zapre ribolov, na katerega vpliva takšno neizpolnjevanje.“ |
| --- | --- | --- |

(51)

Člen 104 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Če država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti glede izvajanja večletnega načrta in če ima Komisija dokaz, da neizpolnjevanje teh obveznosti resno ogroža ohranitev zadevnega staleža, lahko Komisija z izvedbenimi akti za zadevno državo članico začasno zapre ribolov, na katerega vpliva takšno neizpolnjevanje.“

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija z izvedbenimi akti odpravi zaprtje, ko je država članica zagotovila ustrezne pisne dokaze, da se ribolov lahko varno nadaljuje.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija z izvedbenimi akti odpravi zaprtje, ko je država članica zagotovila ustrezne pisne dokaze, da se ribolov lahko varno nadaljuje.“

| (52) | člen 105 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:
  „2.   Kadar država članica preseže svojo ribolovno kvoto, dodelitev ali delež staleža oziroma skupine staležev, ki so ji na voljo v določenem letu, Komisija z izvedbenimi akti v naslednjem letu ali letih izvede odbitek od letne kvote, dodelitve ali deleža države članice, ki je presegla dovoljeni obseg ribolova, z uporabo množilnega količnika v skladu z naslednjo tabelo:“ |
| --- | --- | --- |

(52)

člen 105 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar država članica preseže svojo ribolovno kvoto, dodelitev ali delež staleža oziroma skupine staležev, ki so ji na voljo v določenem letu, Komisija z izvedbenimi akti v naslednjem letu ali letih izvede odbitek od letne kvote, dodelitve ali deleža države članice, ki je presegla dovoljeni obseg ribolova, z uporabo množilnega količnika v skladu z naslednjo tabelo:“

| (b) | odstavki 4, 5 in 6 se nadomestijo z naslednjim:
  „4.   V primeru presežene ribolovne kvote, dodelitve ali deleža staleža oziroma skupine staležev, ki so na voljo državi članici v prejšnjih letih, lahko Komisija na podlagi posvetovanj z zadevno državo članico z izvedbenimi akti odšteje kvote iz prihodnjih kvot te države članice, da bi upoštevala raven prelova. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).
  5.   Če odbitka iz odstavkov 1 in 2 ni mogoče izvesti za preseženo ribolovno kvoto, dodelitev ali delež staleža oziroma skupine staležev, ker ribolovna kvota, dodelitev ali delež staleža oziroma skupine staležev ni oziroma ni v zadostni meri na voljo zadevni državi članici, lahko Komisija po posvetovanju z zadevno državo članico z izvedbenimi akti v naslednjem letu ali letih odšteje kvote za druge staleže ali skupine staležev, ki so tej državi članici na voljo na istem geografskem območju ali imajo enako komercialno vrednost, v skladu z odstavkom 1.
  6.   Komisija lahko določi podrobna pravila o:






  (a) | oceni prilagojene kvote, v zvezi s katero je treba izračunati prekomerno koriščenje; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavki 4, 5 in 6 se nadomestijo z naslednjim:

„4.   V primeru presežene ribolovne kvote, dodelitve ali deleža staleža oziroma skupine staležev, ki so na voljo državi članici v prejšnjih letih, lahko Komisija na podlagi posvetovanj z zadevno državo članico z izvedbenimi akti odšteje kvote iz prihodnjih kvot te države članice, da bi upoštevala raven prelova. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).

5.   Če odbitka iz odstavkov 1 in 2 ni mogoče izvesti za preseženo ribolovno kvoto, dodelitev ali delež staleža oziroma skupine staležev, ker ribolovna kvota, dodelitev ali delež staleža oziroma skupine staležev ni oziroma ni v zadostni meri na voljo zadevni državi članici, lahko Komisija po posvetovanju z zadevno državo članico z izvedbenimi akti v naslednjem letu ali letih odšteje kvote za druge staleže ali skupine staležev, ki so tej državi članici na voljo na istem geografskem območju ali imajo enako komercialno vrednost, v skladu z odstavkom 1.

6.   Komisija lahko določi podrobna pravila o:

(a)

oceni prilagojene kvote, v zvezi s katero je treba izračunati prekomerno koriščenje;

| (b) | postopku posvetovanja z zadevno državo članico o odbitkih kvot iz odstavkov 4 in 5 z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(b)

postopku posvetovanja z zadevno državo članico o odbitkih kvot iz odstavkov 4 in 5 z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (53) | člen 106 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če Komisija ugotovi, da je država članica presegla ribolovni napor, ki ji je bil dodeljen, Komisija z izvedbenimi akti izvede odbitke od prihodnjega ribolovnega napora navedene države članice.“ |
| --- | --- | --- |

(53)

člen 106 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Če Komisija ugotovi, da je država članica presegla ribolovni napor, ki ji je bil dodeljen, Komisija z izvedbenimi akti izvede odbitke od prihodnjega ribolovnega napora navedene države članice.“

| (b) | v odstavku 2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „2.   Če je ribolovni napor, določen za državo članico, na geografskem ali ribolovnem območju presežen, Komisija z izvedbenimi akti v naslednjem letu ali letih izvede odbitke od ribolovnega napora, določenega za to državo članico na zadevnem geografskem ali ribolovnem območju, z uporabo množilnega količnika v skladu z naslednjo tabelo:“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Če je ribolovni napor, določen za državo članico, na geografskem ali ribolovnem območju presežen, Komisija z izvedbenimi akti v naslednjem letu ali letih izvede odbitke od ribolovnega napora, določenega za to državo članico na zadevnem geografskem ali ribolovnem območju, z uporabo množilnega količnika v skladu z naslednjo tabelo:“

| (c) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:
  „3.   Če odbitka iz odstavka 2 od največjega dovoljenega ribolovnega napora za stalež, ki je bil kot tak presežen, ni mogoče izvesti, ker največji dovoljeni ribolovni napor za navedeni stalež ni oziroma ni v zadostni meri na voljo zadevni državi članici, lahko Komisija z izvedbenimi akti v skladu z odstavkom 2 v naslednjem letu ali letih odbije ribolovni napor, določen za to državo članico na istem geografskem območju.
  4.   Komisija lahko določi podrobna pravila o:






  (a) | oceni največjega možnega napora, v zvezi s katerim je treba izračunati prekomerno koriščenje; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   Če odbitka iz odstavka 2 od največjega dovoljenega ribolovnega napora za stalež, ki je bil kot tak presežen, ni mogoče izvesti, ker največji dovoljeni ribolovni napor za navedeni stalež ni oziroma ni v zadostni meri na voljo zadevni državi članici, lahko Komisija z izvedbenimi akti v skladu z odstavkom 2 v naslednjem letu ali letih odbije ribolovni napor, določen za to državo članico na istem geografskem območju.

4.   Komisija lahko določi podrobna pravila o:

(a)

oceni največjega možnega napora, v zvezi s katerim je treba izračunati prekomerno koriščenje;

| (b) | postopku posvetovanja z zadevno državo članico o odbitku ribolovnega napora iz odstavka 3 z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(b)

postopku posvetovanja z zadevno državo članico o odbitku ribolovnega napora iz odstavka 3 z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (54) | člen 107 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če obstajajo dokazi, da država članica ne upošteva pravil o staležih, za katere velja večletni načrt, in lahko to resno ogroža ohranjanje teh staležev, lahko Komisija z izvedbenimi akti v naslednjem letu ali naslednjih letih izvede odbitek od letnih kvot, dodelitev ali deležev staleža oziroma skupine staležev, ki so na voljo tej državi članici, z uporabo načela sorazmernosti ob upoštevanju škode, povzročene staležem.“ |
| --- | --- | --- |

(54)

člen 107 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Če obstajajo dokazi, da država članica ne upošteva pravil o staležih, za katere velja večletni načrt, in lahko to resno ogroža ohranjanje teh staležev, lahko Komisija z izvedbenimi akti v naslednjem letu ali naslednjih letih izvede odbitek od letnih kvot, dodelitev ali deležev staleža oziroma skupine staležev, ki so na voljo tej državi članici, z uporabo načela sorazmernosti ob upoštevanju škode, povzročene staležem.“

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z rokom, zastavljenim državam članicam, do katerega morajo pokazati, da se ribolov lahko varno nadaljuje, gradivom, ki ga morajo države članice vključiti v svoj odgovor in opredelitvijo količin, ki se odbijejo, ob upoštevanju






  (a) | obsega in narave neskladnosti, |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a v zvezi z rokom, zastavljenim državam članicam, do katerega morajo pokazati, da se ribolov lahko varno nadaljuje, gradivom, ki ga morajo države članice vključiti v svoj odgovor in opredelitvijo količin, ki se odbijejo, ob upoštevanju

(a)

obsega in narave neskladnosti,

| (b) | resnosti ogrožanja ohranjevanja, |
| --- | --- |

(b)

resnosti ogrožanja ohranjevanja,

| (c) | škode, ki jo je neskladnost povzročila staležem.“ |
| --- | --- |

(c)

škode, ki jo je neskladnost povzročila staležem.“

| (55) | v naslovu XI se poglavje IV nadomesti z naslednjim:
  „POGLAVJE IV
  Začasni ukrepi
  Člen 108
  Začasni ukrepi
  1.   Če obstajajo dokazi, vključno s tistimi, ki temeljijo na izsledkih vzorčenja, ki ga opravi Komisija, da ribolovne dejavnosti in/ali ukrepi države članice ali držav članic slabijo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, sprejete v okviru večletnih načrtov, ali ogrožajo morski ekosistem in to zahteva takojšnje ukrepanje, se lahko Komisija na utemeljeno zahtevo katere koli države članice ali na lastno pobudo odloči z izvedbenimi akti sprejeti začasne ukrepe, ki trajajo največ pol leta.
  2.   Začasni ukrepi iz odstavka 1 so sorazmerni z grožnjo in lahko med drugim zajemajo:






  (a) | začasno prekinitev ribolovnih dejavnosti plovil, ki plujejo pod zastavo zadevnih držav članic; |
| --- | --- | --- |

(55)

v naslovu XI se poglavje IV nadomesti z naslednjim:

„POGLAVJE IV

Začasni ukrepi

Člen 108

Začasni ukrepi

1.   Če obstajajo dokazi, vključno s tistimi, ki temeljijo na izsledkih vzorčenja, ki ga opravi Komisija, da ribolovne dejavnosti in/ali ukrepi države članice ali držav članic slabijo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, sprejete v okviru večletnih načrtov, ali ogrožajo morski ekosistem in to zahteva takojšnje ukrepanje, se lahko Komisija na utemeljeno zahtevo katere koli države članice ali na lastno pobudo odloči z izvedbenimi akti sprejeti začasne ukrepe, ki trajajo največ pol leta.

2.   Začasni ukrepi iz odstavka 1 so sorazmerni z grožnjo in lahko med drugim zajemajo:

(a)

začasno prekinitev ribolovnih dejavnosti plovil, ki plujejo pod zastavo zadevnih držav članic;

| (b) | zaprtje ribolova; |
| --- | --- |

(b)

zaprtje ribolova;

| (c) | prepoved za gospodarske subjekte Unije, da sprejmejo iztovarjanje, dajanje v mrežaste kletke za pitanje ali gojenje ter pretovarjanje rib in ribiških proizvodov, ki jih ulovijo plovila, ki plujejo pod zastavo zadevnih držav članic; |
| --- | --- |

(c)

prepoved za gospodarske subjekte Unije, da sprejmejo iztovarjanje, dajanje v mrežaste kletke za pitanje ali gojenje ter pretovarjanje rib in ribiških proizvodov, ki jih ulovijo plovila, ki plujejo pod zastavo zadevnih držav članic;

| (d) | prepoved dajanja rib in ribiških proizvodov, ki jih ulovijo plovila, ki plujejo pod zastavo zadevnih držav članic, na trg ali njihove uporabe za druge komercialne namene; |
| --- | --- |

(d)

prepoved dajanja rib in ribiških proizvodov, ki jih ulovijo plovila, ki plujejo pod zastavo zadevnih držav članic, na trg ali njihove uporabe za druge komercialne namene;

| (e) | prepoved dobavljanja živih rib za ribogojstvo v vodah pod jurisdikcijo zadevnih držav članic; |
| --- | --- |

(e)

prepoved dobavljanja živih rib za ribogojstvo v vodah pod jurisdikcijo zadevnih držav članic;

| (f) | prepoved sprejemanja živih rib, ki jih ulovi plovilo, ki pluje pod zastavo zadevne države članice, zaradi ribogojstva v vodah pod jurisdikcijo drugih držav članic; |
| --- | --- |

(f)

prepoved sprejemanja živih rib, ki jih ulovi plovilo, ki pluje pod zastavo zadevne države članice, zaradi ribogojstva v vodah pod jurisdikcijo drugih držav članic;

| (g) | prepoved ribolova za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice, v vodah pod jurisdikcijo drugih držav članic; |
| --- | --- |

(g)

prepoved ribolova za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice, v vodah pod jurisdikcijo drugih držav članic;

| (h) | ustrezno spremembo podatkov o ribolovu, ki jih predložijo države članice. |
| --- | --- |

(h)

ustrezno spremembo podatkov o ribolovu, ki jih predložijo države članice.

3.   Država članica utemeljeno zahtevo iz odstavka 1 istočasno predloži Komisiji, drugim državam članicam in zadevnim svetovalnim svetom.“

| (56) | v členu 109 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:
  „8.   Države članice oblikujejo nacionalni načrt za izvajanje sistema potrjevanja, ki zajema podatke iz točk (a) in (b) odstavka 2, in za zagotovitev spremljanja neskladnosti. Načrt omogoča državam članicam, da na podlagi obvladovanja tveganja določijo prednostne naloge za potrjevanje in navzkrižna preverjanja ter za posledično spremljanje neskladnosti. Načrt se Komisiji predloži v odobritev do 31. decembra 2011. Komisija z izvedbenimi akti načrte odobri pred 1. julijem 2012, potem ko državam članicam omogoči izvedbo popravkov. Spremembe načrta se vsako leto predložijo Komisiji v odobritev. Komisija z izvedbenimi akti odobri spremembe načrta.“ |
| --- | --- |

(56)

v členu 109 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

„8.   Države članice oblikujejo nacionalni načrt za izvajanje sistema potrjevanja, ki zajema podatke iz točk (a) in (b) odstavka 2, in za zagotovitev spremljanja neskladnosti. Načrt omogoča državam članicam, da na podlagi obvladovanja tveganja določijo prednostne naloge za potrjevanje in navzkrižna preverjanja ter za posledično spremljanje neskladnosti. Načrt se Komisiji predloži v odobritev do 31. decembra 2011. Komisija z izvedbenimi akti načrte odobri pred 1. julijem 2012, potem ko državam članicam omogoči izvedbo popravkov. Spremembe načrta se vsako leto predložijo Komisiji v odobritev. Komisija z izvedbenimi akti odobri spremembe načrta.“

| (57) | v členu 110 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Brez poseganja v odstavka 1 in 2 lahko države članice do 30. junija 2012 s Komisijo in organom, ki ga ta imenuje, izvajajo pilotne projekte, da se zagotovi dostop na daljavo v realnem času do podatkov držav članic o ribolovnih možnostih, ki se beležijo in potrjujejo v skladu s to uredbo. Če sta Komisija in zadevna država članica zadovoljni z rezultatom pilotnega projekta in dokler dostop na daljavo deluje v skladu z dogovorom, za zadevno državo članico preneha veljati obveznost poročanja o ribolovnih možnostih iz člena 33(2) in (8). Oblika in postopki dostopa do podatkov se preučijo in preskusijo. Države članice do 1. januarja 2012 obvestijo Komisijo, ali nameravajo izvesti pilotne projekte. Od 1. januarja 2013 se lahko v skladu s Pogodbo odloči o drugačnem načinu in pogostosti prenosa podatkov s strani držav članic za zagotovitev dostopa v realnem času.“ |
| --- | --- |

(57)

v členu 110 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Brez poseganja v odstavka 1 in 2 lahko države članice do 30. junija 2012 s Komisijo in organom, ki ga ta imenuje, izvajajo pilotne projekte, da se zagotovi dostop na daljavo v realnem času do podatkov držav članic o ribolovnih možnostih, ki se beležijo in potrjujejo v skladu s to uredbo. Če sta Komisija in zadevna država članica zadovoljni z rezultatom pilotnega projekta in dokler dostop na daljavo deluje v skladu z dogovorom, za zadevno državo članico preneha veljati obveznost poročanja o ribolovnih možnostih iz člena 33(2) in (8). Oblika in postopki dostopa do podatkov se preučijo in preskusijo. Države članice do 1. januarja 2012 obvestijo Komisijo, ali nameravajo izvesti pilotne projekte. Od 1. januarja 2013 se lahko v skladu s Pogodbo odloči o drugačnem načinu in pogostosti prenosa podatkov s strani držav članic za zagotovitev dostopa v realnem času.“

| (58) | v členu 111 se črta odstavek 3. |
| --- | --- |

(58)

v členu 111 se črta odstavek 3.

| (59) | pred naslov poglavja II se vstavi naslednji člen:
  „Člen 111a
  Podrobna pravila za izvajanje določb o podatkih
  Komisija z izvedbenimi uredbami določi podrobna pravila o preverjanju kakovosti, upoštevanju rokov za predložitev podatkov, navzkrižnem preverjanju, analizi, preverjanju podatkov in o vzpostavitvi standardizirane oblike za prenos in izmenjavo podatkov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(59)

pred naslov poglavja II se vstavi naslednji člen:

„Člen 111a

Podrobna pravila za izvajanje določb o podatkih

Komisija z izvedbenimi uredbami določi podrobna pravila o preverjanju kakovosti, upoštevanju rokov za predložitev podatkov, navzkrižnem preverjanju, analizi, preverjanju podatkov in o vzpostavitvi standardizirane oblike za prenos in izmenjavo podatkov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (60) | v členu 114 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za namene te uredbe vsaka država članica najpozneje do 1. januarja 2012 vzpostavi uradno spletno mesto, ki je dostopno na spletu in vsebuje informacije, navedene v členih 115 in 116. Države članice Komisiji sporočijo spletne naslove svojega uradnega spletnega mesta. Komisija se lahko z izvedbenimi akti odloči oblikovati skupne standarde in postopke, da bi zagotovila pregledno komuniciranje med samimi državami članicami ter med državami članicami, organom, ki ga je imenovala, in Komisijo, vključno s pošiljanjem redno posodobljenih evidenc ribolovnih dejavnostih v povezavi z ribolovnimi možnostmi.“ |
| --- | --- |

(60)

v členu 114 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Za namene te uredbe vsaka država članica najpozneje do 1. januarja 2012 vzpostavi uradno spletno mesto, ki je dostopno na spletu in vsebuje informacije, navedene v členih 115 in 116. Države članice Komisiji sporočijo spletne naslove svojega uradnega spletnega mesta. Komisija se lahko z izvedbenimi akti odloči oblikovati skupne standarde in postopke, da bi zagotovila pregledno komuniciranje med samimi državami članicami ter med državami članicami, organom, ki ga je imenovala, in Komisijo, vključno s pošiljanjem redno posodobljenih evidenc ribolovnih dejavnostih v povezavi z ribolovnimi možnostmi.“

| (61) | v členu 116 se črta odstavek 6. |
| --- | --- |

(61)

v členu 116 se črta odstavek 6.

| (62) | pred naslov poglavja XIII se vstavi naslednji člen:
  „Člen 116a
  Podrobna pravila za izvajanje določb o spletnih mestih in spletnih storitev
  Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o delovanju spletnih mest in spletnih storitev. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(62)

pred naslov poglavja XIII se vstavi naslednji člen:

„Člen 116a

Podrobna pravila za izvajanje določb o spletnih mestih in spletnih storitev

Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o delovanju spletnih mest in spletnih storitev. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (63) | v členu 117 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje pravil o vzajemni pomoči z izvedbenimi akti glede:






  (a) | upravnega sodelovanja med državami članicami, tretjimi državami, Komisijo in organom, ki ga imenuje, vključno z varstvom osebnih podatkov in uporabo informacij ter varstvom poklicnih in poslovnih skrivnosti, |
| --- | --- | --- |

(63)

v členu 117 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje pravil o vzajemni pomoči z izvedbenimi akti glede:

(a)

upravnega sodelovanja med državami članicami, tretjimi državami, Komisijo in organom, ki ga imenuje, vključno z varstvom osebnih podatkov in uporabo informacij ter varstvom poklicnih in poslovnih skrivnosti,

| (b) | stroškov izvajanja prošenj za pomoč, |
| --- | --- |

(b)

stroškov izvajanja prošenj za pomoč,

| (c) | imenovanja enega organa države članice, |
| --- | --- |

(c)

imenovanja enega organa države članice,

| (d) | sporočanja nadaljnjih ukrepov, ki so jih sprejeli nacionalni organi za nadaljnjo izmenjavo informacij, |
| --- | --- |

(d)

sporočanja nadaljnjih ukrepov, ki so jih sprejeli nacionalni organi za nadaljnjo izmenjavo informacij,

| (e) | prošenj za pomoč, vključno s prošnjami za informacije, ukrepe in upravna obvestila, ter določitvijo roka za odgovor, |
| --- | --- |

(e)

prošenj za pomoč, vključno s prošnjami za informacije, ukrepe in upravna obvestila, ter določitvijo roka za odgovor,

| (f) | informacij brez predhodne zahteve, |
| --- | --- |

(f)

informacij brez predhodne zahteve,

| (g) | sodelovanja držav članic s Komisijo in tretjimi državami. |
| --- | --- |

(g)

sodelovanja držav članic s Komisijo in tretjimi državami.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (64) | v členu 118 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o vsebini in obliki poročil držav članic. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ |
| --- | --- |

(64)

v členu 118 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Komisija z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o vsebini in obliki poročil držav članic. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

| (65) | Člen 119 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 119
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“ |
| --- | --- |

(65)

Člen 119 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 119

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“

| (66) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 119a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.
  2.   Pooblastila

  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  iz členov 7(6), 8(2), 9(10), 14(11), 15(9), 17(6), 21(6), 22(7), 49(2), 51(1), 52(3), 58(10), 58(11), 59(5), 60(7), 65(1), 65(2), 73(9), 74(6), 75(2), 92(5a) in 107(4) so prenesejo za nedoločen čas

  se na Komisijo prenese za obdobje treh let od ...

   (*1).


  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. V tem poročilu oceni učinkovitost sprejetih aktov glede na cilje te uredbe in skupne ribiške politike, da se na primer z uporabo primerljivih kazalnikov zlasti zagotovi pravično izvajanje nadzora.




  Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 15]

  3.   Pooblastila iz členov 7(6), 14(11), 15(9), 21(6), 22(7), 49(2), 51(1), 52(3), 58(10), 58(11), 59(5), 60(7), 65(1), 65(2), 73(9), 74(6), 75(2), 92(5a) in 107(4) lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. Pooblastilo preneha veljati s sklepom o preklicu pooblastila iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva.
  4.   Takoj, ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 7(6), 14(11), 15(9), 21(6), 22(7), 49(2), 51(1), 52(3), 58(10), 58(11), 59(5), 60(7), 65(1), 65(2), 73(9), 74(6), 75(2), 92(5a) in 107(4) začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi z navedenim aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom navedenega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“ |
| --- | --- |

(66)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 119a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastila

  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  iz členov 7(6), 8(2), 9(10), 14(11), 15(9), 17(6), 21(6), 22(7), 49(2), 51(1), 52(3), 58(10), 58(11), 59(5), 60(7), 65(1), 65(2), 73(9), 74(6), 75(2), 92(5a) in 107(4) so prenesejo za nedoločen čas

  se na Komisijo prenese za obdobje treh let od ...

   (*1).

Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. V tem poročilu oceni učinkovitost sprejetih aktov glede na cilje te uredbe in skupne ribiške politike, da se na primer z uporabo primerljivih kazalnikov zlasti zagotovi pravično izvajanje nadzora.

Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 15]

3.   Pooblastila iz členov 7(6), 14(11), 15(9), 21(6), 22(7), 49(2), 51(1), 52(3), 58(10), 58(11), 59(5), 60(7), 65(1), 65(2), 73(9), 74(6), 75(2), 92(5a) in 107(4) lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. Pooblastilo preneha veljati s sklepom o preklicu pooblastila iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva.

4.   Takoj, ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 7(6), 14(11), 15(9), 21(6), 22(7), 49(2), 51(1), 52(3), 58(10), 58(11), 59(5), 60(7), 65(1), 65(2), 73(9), 74(6), 75(2), 92(5a) in 107(4) začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi z navedenim aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom navedenega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 198, 10.7.2013, str. 71.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

4

(*1)  
  UL: prosimo, vstavite datum začetka veljavnosti te uredbe.

*1

UL: prosimo, vstavite datum začetka veljavnosti te uredbe.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/320 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/320

---

P7_TA(2014)0084

Oprema in zaščitni sistemi, namenjeni za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z opremo in zaščitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah (Prenovitev) (COM(2011)0772 – C7-0426/2011 – 2011/0356(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 093/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0772), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0772),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0426/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0426/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0255/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0255/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 105.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0356

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z opremo in zaščitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/34/EU.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

Evropski parlament meni, da se lahko odbori obravnavajo kot „komitološki odbori“ v smislu Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo samo takrat, kadar in v kolikor na sejah odborov poteka razprava o izvedbenih aktih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Seje odborov tako spadajo v področje uporabe točke 15 okvirnega sporazuma, kadar in v kolikor poteka razprava o drugih vprašanjih.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/322 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/322

---

P7_TA(2014)0085

Eksplozivi za civilno uporabo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z dostopnostjo eksplozivov za civilno uporabo na trgu in njihovim nadzorom (prenovitev) (COM(2011)0771 – C7-0423/2011 – 2011/0349(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 093/53)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0771), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0771),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0423/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0423/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0256/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0256/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 105.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0349

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti eksplozivov za civilno uporabo na trgu in njihovim nadzorom (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/28/EU.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

Evropski parlament meni, da se lahko odbori obravnavajo kot „komitološki odbori“ v smislu Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo samo takrat, kadar in v kolikor na sejah odborov poteka razprava o izvedbenih aktih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Seje odborov tako spadajo v področje uporabe točke 15 okvirnega sporazuma, kadar in v kolikor poteka razprava o drugih vprašanjih.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/324 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/324

---

P7_TA(2014)0086

Neavtomatske tehtnice ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti neavtomatskih tehtnic na trgu (prenovitev) (COM(2011)0766 – C7-0430/2011 – 2011/0352(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 093/54)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0766), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0766),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0430/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0430/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0257/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0257/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 105.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0352

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti neavtomatskih tehtnic na trgu (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/31/EU.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

Evropski parlament meni, da se lahko odbori obravnavajo kot „komitološki odbori“ v smislu Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo samo takrat, kadar in v kolikor na sejah odborov poteka razprava o izvedbenih aktih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Seje odborov tako spadajo v področje uporabe točke 15 okvirnega sporazuma, kadar in v kolikor poteka razprava o drugih vprašanjih.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/326 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/326

---

P7_TA(2014)0087

Elektromagnetna združljivost ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (prenovitev) (COM(2011)0765 – C7-0429/2011 – 2011/0351(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 093/55)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0765), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0765),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0429/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0429/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0258/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0258/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 105.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0351

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/30/EU.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

Evropski parlament meni, da se lahko odbori obravnavajo kot „komitološki odbori“ v smislu Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo samo takrat, kadar in v kolikor na sejah odborov poteka razprava o izvedbenih aktih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Seje odborov tako spadajo v področje uporabe točke 15 okvirnega sporazuma, kadar in v kolikor poteka razprava o drugih vprašanjih.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/328 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/328

---

P7_TA(2014)0088

Električna oprema, konstruirana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zakonodaje držav članic v zvezi z dostopnostjo na trgu električne opreme, konstruirane za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (prenovitev) (COM(2011)0773 – C7-0427/2011 – 2011/0357(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 093/56)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0773), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0773),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0427/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0427/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1);

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0259/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0259/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 105.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0357

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti na trgu električne opreme, ki je načrtovana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/35/EU.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

Evropski parlament meni, da se lahko odbori obravnavajo kot „komitološki odbori“ v smislu Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo samo takrat, kadar in v kolikor na sejah odborov poteka razprava o izvedbenih aktih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Seje odborov tako spadajo v področje uporabe točke 15 okvirnega sporazuma, kadar in v kolikor poteka razprava o drugih vprašanjih.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/330 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/330

---

P7_TA(2014)0089

Dvigala in varnostni sestavni deli za dvigala ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti dvigal in varnostnih sestavnih delov za dvigala na trgu(prenovitev) (COM(2011)0770 – C7-0421/2011 – 2011/0354(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 093/57)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0770), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0770),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0421/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0421/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0260/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0260/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 105.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0354

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaje držav članic v zvezi z dvigali in varnostnimi komponentami za dvigala (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/33/EU.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

Evropski parlament meni, da se lahko odbori obravnavajo kot „komitološki odbori“ v smislu Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo samo takrat, kadar in v kolikor na sejah odborov poteka razprava o izvedbenih aktih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Seje odborov tako spadajo v področje uporabe točke 15 okvirnega sporazuma, kadar in v kolikor poteka razprava o drugih vprašanjih.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/332 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/332

---

P7_TA(2014)0090

Enostavne tlačne posode ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti enostavnih tlačnih posod na trgu (prenovitev) (COM(2011)0768 – C7-0428/2011 – 2011/0350(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 093/58)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0768), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0768),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0428/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0428/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 27. marca 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0261/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0261/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 105.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0350

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti enostavnih tlačnih posod na trgu (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/29/EU.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

Evropski parlament meni, da se lahko odbori obravnavajo kot „komitološki odbori“ v smislu Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo samo takrat, kadar in v kolikor na sejah odborov poteka razprava o izvedbenih aktih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Seje odborov tako spadajo v področje uporabe točke 15 okvirnega sporazuma, kadar in v kolikor poteka razprava o drugih vprašanjih.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/334 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/334

---

P7_TA(2014)0091

Merilni instrumenti ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti merilnih instrumentov na trgu (prenovitev) (COM(2011)0769 – C7-0422/2011 – 2011/0353(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 093/59)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0769), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0769),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0422/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0422/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 8. oktobra 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 8. oktobra 2012, naslovljenega na Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0376/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0376/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo k tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 105.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0353

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo merilnih instrumentov na trgu (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/32/EU.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

Evropski parlament meni, da se lahko odbori obravnavajo kot „komitološki odbori“ v smislu Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo samo takrat, kadar in v kolikor na sejah odborov poteka razprava o izvedbenih aktih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Seje odborov tako spadajo v področje uporabe točke 15 okvirnega sporazuma, kadar in v kolikor poteka razprava o drugih vprašanjih.

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/336 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/336

---

P7_TA(2014)0092

Odškodnina in pomoč potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 261/2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter Uredbe (ES) št. 2027/97 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage (COM(2013)0130 – C7-0066/2013 – 2013/0072(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/60)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0130), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0130),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0066/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0066/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0020/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0020/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 115..

---

P7_TC1-COD(2013)0072

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 261/2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter Uredbe (ES) št. 2027/97 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega predloga nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov (4) in Uredba Sveta (ES) št. 2027/97 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage (5) sta pomembno prispevali k zaščiti pravic letalskih potnikov, kadar so njihovi potovalni načrti prekinjeni zaradi zavrnitve vkrcanja, velikih zamud ali odpovedi leta ali neustreznega ravnanja s prtljago. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov (4) in Uredba Sveta (ES) št. 2027/97 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage (5) sta pomembno prispevali k zaščiti pravic letalskih potnikov, kadar so njihovi potovalni načrti prekinjeni zaradi zavrnitve vkrcanja, velikih zamud ali odpovedi leta ali neustreznega ravnanja s prtljago.

| (2) | Vendar pa so številne pomanjkljivosti, ki so bile odkrite med izvajanjem pravic na podlagi uredb, onemogočale izkoriščanje celotnega potenciala v smislu uresničevanja varstva potnikov. Za zagotovitev učinkovitejše, uspešnejše in doslednejše uporabe pravic letalskih potnikov v Uniji so potrebne številne prilagoditve trenutnega pravnega okvira. To je bilo poudarjeno v Poročilu o državljanstvu EU za leto 2010 o odpravljanju ovir za pravice državljanov EU, v katerem je Komisija napovedala ukrepe, s katerimi bo zagotovila niz skupnih pravic, predvsem za letalske potnike, in njihovo ustrezno uveljavljanje. |
| --- | --- |

(2)

Vendar pa so številne pomanjkljivosti, ki so bile odkrite med izvajanjem pravic na podlagi uredb, onemogočale izkoriščanje celotnega potenciala v smislu uresničevanja varstva potnikov. Za zagotovitev učinkovitejše, uspešnejše in doslednejše uporabe pravic letalskih potnikov v Uniji so potrebne številne prilagoditve trenutnega pravnega okvira. To je bilo poudarjeno v Poročilu o državljanstvu EU za leto 2010 o odpravljanju ovir za pravice državljanov EU, v katerem je Komisija napovedala ukrepe, s katerimi bo zagotovila niz skupnih pravic, predvsem za letalske potnike, in njihovo ustrezno uveljavljanje.

| (2a) | Potnik vnaprej plača za storitve letalskega prevoza, ki se neposredno ali posredno subvencionirajo z davkoplačevalskimi sredstvi. Zato bi bilo treba letalske vozovnice obravnavati kot „posledične pogodbe“, pri čemer letalski prevozniki jamčijo, da bodo skrbno izpolnjevali obveznosti iz pogodbe. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2a)

Potnik vnaprej plača za storitve letalskega prevoza, ki se neposredno ali posredno subvencionirajo z davkoplačevalskimi sredstvi. Zato bi bilo treba letalske vozovnice obravnavati kot „posledične pogodbe“, pri čemer letalski prevozniki jamčijo, da bodo skrbno izpolnjevali obveznosti iz pogodbe. [Sprememba 1]

| (3) | Za povečanje pravne gotovosti za letalske prevoznike in potnike je potrebna natančnejša opredelitev pojma „izredne razmere“, ki upošteva sodbo Sodišča EU v zadevi C-549/07 (Wallentin-Hermann). Takšno opredelitev bi bilo treba dodatno pojasniti z neizčrpnim

  izčrpnim
  seznamom razmer, ki so jasno opredeljene kot izredne ali neizredne.
  Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da se ta seznam po potrebi dopolni. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(3)

Za povečanje pravne gotovosti za letalske prevoznike in potnike je potrebna natančnejša opredelitev pojma „izredne razmere“, ki upošteva sodbo Sodišča EU v zadevi C-549/07 (Wallentin-Hermann). Takšno opredelitev bi bilo treba dodatno pojasniti z neizčrpnim

  izčrpnim
  seznamom razmer, ki so jasno opredeljene kot izredne ali neizredne.
  Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da se ta seznam po potrebi dopolni. [Sprememba 2]

| (4) | V zadevi C-173/07 (Emirates) je Sodišče Evropske unije razsodilo, da je treba pojem „let“ v smislu Uredbe (ES) št. 261/2004 razlagati tako, da ga v bistvu sestavlja en zračni prevoz kot „enota“ tega prevoza, ki ga izvede letalski prevoznik, ki določi svojo pot. Za preprečitev negotovosti bi bilo treba zdaj jasno opredeliti pojem „let“ ter povezana pojma „povezovalni let“ in „pot“. |
| --- | --- |

(4)

V zadevi C-173/07 (Emirates) je Sodišče Evropske unije razsodilo, da je treba pojem „let“ v smislu Uredbe (ES) št. 261/2004 razlagati tako, da ga v bistvu sestavlja en zračni prevoz kot „enota“ tega prevoza, ki ga izvede letalski prevoznik, ki določi svojo pot. Za preprečitev negotovosti bi bilo treba zdaj jasno opredeliti pojem „let“ ter povezana pojma „povezovalni let“ in „pot“.

| (5) | V zadevi C-22/11 (Finnair) je Sodišče odločilo, da je treba pojem „zavrnitev vkrcanja“ razlagati tako, da se nanaša ne le na zavrnitev vkrcanja zaradi prevelikega števila rezervacij, ampak tudi na zavrnitve vkrcanja iz drugih razlogov, na primer zaradi operativnih težav. Ob tej potrditvi ni razloga za spremembo trenutne opredelitve

  Opredelitev
  pojma „zavrnitev vkrcanja“
  bi morala zajemati primere, ko se čas odhoda po voznem redu preloži na zgodnejši čas, zaradi česar potnik zamudi odhod
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(5)

V zadevi C-22/11 (Finnair) je Sodišče odločilo, da je treba pojem „zavrnitev vkrcanja“ razlagati tako, da se nanaša ne le na zavrnitev vkrcanja zaradi prevelikega števila rezervacij, ampak tudi na zavrnitve vkrcanja iz drugih razlogov, na primer zaradi operativnih težav. Ob tej potrditvi ni razloga za spremembo trenutne opredelitve

  Opredelitev
  pojma „zavrnitev vkrcanja“
  bi morala zajemati primere, ko se čas odhoda po voznem redu preloži na zgodnejši čas, zaradi česar potnik zamudi odhod
  . [Sprememba 3]

| (6) | Uredba (ES) št. 261/2004 se uporablja tudi za potnike, ki so zračni prevoz rezervirali kot del paketnega potovanja. Vendar je treba pojasniti, da potniki ne smejo kopičiti povezanih pravic, zlasti tistih na podlagi te uredbe in Direktive Sveta 90/314/EGS o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (6). Potniki bi morali imeti možnost izbrati, na podlagi katerega predpisa bodo uveljavljali zahtevke, vendar ne bi smeli imeti pravice do kopičenja odškodnine za isto težavo na podlagi obeh pravnih aktov. Potnikov ne bi smelo skrbeti, kako si Letalski prevozniki in organizatorji potovanj takšne zahtevke dodelijo med seboj

  bi morali potnikom zagotoviti dokazila, ki jih potrebujejo za čim prejšnjo dokončno rešitev zahtevkov
  . [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 261/2004 se uporablja tudi za potnike, ki so zračni prevoz rezervirali kot del paketnega potovanja. Vendar je treba pojasniti, da potniki ne smejo kopičiti povezanih pravic, zlasti tistih na podlagi te uredbe in Direktive Sveta 90/314/EGS o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (6). Potniki bi morali imeti možnost izbrati, na podlagi katerega predpisa bodo uveljavljali zahtevke, vendar ne bi smeli imeti pravice do kopičenja odškodnine za isto težavo na podlagi obeh pravnih aktov. Potnikov ne bi smelo skrbeti, kako si Letalski prevozniki in organizatorji potovanj takšne zahtevke dodelijo med seboj

  bi morali potnikom zagotoviti dokazila, ki jih potrebujejo za čim prejšnjo dokončno rešitev zahtevkov
  . [Sprememba 4]

| (7) | Da bi se izboljšale

  se izboljšajo
  ravni zaščite, potnikom ne bi smelo biti zavrnjeno vkrcanje na povratni let

  možno potnikom zavrniti vkrcanja na del leta
  s povratno vozovnico, ker niso izkoristili dela

  uporabili vseh posameznih segmentov letalske
  vozovnice za let v namembni kraj. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(7)

Da bi se izboljšale

  se izboljšajo
  ravni zaščite, potnikom ne bi smelo biti zavrnjeno vkrcanje na povratni let

  možno potnikom zavrniti vkrcanja na del leta
  s povratno vozovnico, ker niso izkoristili dela

  uporabili vseh posameznih segmentov letalske
  vozovnice za let v namembni kraj. [Sprememba 5]

| (8) | Na podlagi sedanje ureditve so potniki za napake v zapisu svojih imen včasih sankcionirani s kazenskimi upravnimi taksami. Ustrezni

  P
  opravki napak pri rezervaciji bi morali biti omogočeni brezplačno, če ne pomenijo spremembe ure, datuma, poti ali potnika. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi sedanje ureditve so potniki za napake v zapisu svojih imen včasih sankcionirani s kazenskimi upravnimi taksami. Ustrezni

  P
  opravki napak pri rezervaciji bi morali biti omogočeni brezplačno, če ne pomenijo spremembe ure, datuma, poti ali potnika. [Sprememba 6]

| (9) | Treba

  Pojasniti
  bi bilo
  treba

  pojasniti, da v primerih odpovedi leta odločitev o povračilu stroškov, nadaljevanju potovanja s spremembo poti ali odložitvi potovanja
  na poznejši čas v istem dnevu ali na poznejši datum
  sprejme potnik in ne letalski prevoznik. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(9)

Treba

  Pojasniti
  bi bilo
  treba

  pojasniti, da v primerih odpovedi leta odločitev o povračilu stroškov, nadaljevanju potovanja s spremembo poti ali odložitvi potovanja
  na poznejši čas v istem dnevu ali na poznejši datum
  sprejme potnik in ne letalski prevoznik. [Sprememba 7]

| (9a) | V primeru stornacije s strani potnika bi morali letalski prevozniki brezplačno povrniti takse, ki so že bile plačane. [Sprememba8] |
| --- | --- |

(9a)

V primeru stornacije s strani potnika bi morali letalski prevozniki brezplačno povrniti takse, ki so že bile plačane. [Sprememba8]

| (9b) | Če se potnik v okviru dogovora odloči za poznejši prevoz, bi bilo treba potne stroške do letališča in od njega v primeru odpovedi leta v celoti povrniti. Ti stroški bi morali vedno vključevati stroške za javni prevoz, taksi ali parkirnino na letališču. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(9b)

Če se potnik v okviru dogovora odloči za poznejši prevoz, bi bilo treba potne stroške do letališča in od njega v primeru odpovedi leta v celoti povrniti. Ti stroški bi morali vedno vključevati stroške za javni prevoz, taksi ali parkirnino na letališču. [Sprememba 9]

| (9c) | Finančna zaščita potnikov v primeru napake letalskega prevoznika je poglavitna sestavina učinkovitega režima pravic potnikov. Da bi okrepili varstvo letalskih potnikov v primeru odpovedi letov zaradi insolventnosti letalskega prevoznika ali začasne prekinitve njegove dejavnosti zaradi preklica njegove operativne licence, bi morali od letalskih prevoznikov zahtevati, da predložijo ustrezno dokazilo o jamstvu za povračilo potnikom ali njihovo vrnitev v kraj odhoda. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(9c)

Finančna zaščita potnikov v primeru napake letalskega prevoznika je poglavitna sestavina učinkovitega režima pravic potnikov. Da bi okrepili varstvo letalskih potnikov v primeru odpovedi letov zaradi insolventnosti letalskega prevoznika ali začasne prekinitve njegove dejavnosti zaradi preklica njegove operativne licence, bi morali od letalskih prevoznikov zahtevati, da predložijo ustrezno dokazilo o jamstvu za povračilo potnikom ali njihovo vrnitev v kraj odhoda. [Sprememba 10]

| (9d) | Prevoznik bo lahko z ustanovitvijo jamstvenega sklada ali sistema obveznega zavarovanja na primer zagotovil povračilo stroškov potnikom ali njihovo vrnitev v kraj odhoda v primeru odpovedi leta zaradi insolventnosti letalskega prevoznika ali začasnega prenehanja opravljanja njegovih dejavnosti zaradi preklica operativne licence. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(9d)

Prevoznik bo lahko z ustanovitvijo jamstvenega sklada ali sistema obveznega zavarovanja na primer zagotovil povračilo stroškov potnikom ali njihovo vrnitev v kraj odhoda v primeru odpovedi leta zaradi insolventnosti letalskega prevoznika ali začasnega prenehanja opravljanja njegovih dejavnosti zaradi preklica operativne licence. [Sprememba 11]

| (10) | Organ upravljanja
  letališča in uporabniki letališč, kot so letalski prevozniki, in družbe za zemeljsko oskrbo,
  izvajalci navigacijskih služb in izvajalci pomoči za invalidne potnike in potnike z zmanjšano možnostjo gibanja,
  bi morali sodelovati ter

  sprejeti ustrezne ukrepe za okrepitev sodelovanja in usklajevanja med uporabniki letališč, da bi
  z zagotavljanjem oskrbe in spremembe poti zmanjšati

  zmanjšali
  učinek, ki ga imajo večkratne prekinitve letov na potnike. V ta namen bi morali za takšne primere pripraviti načrte

  moral organ upravljanja letališča zagotoviti ustrezno usklajevanje s pomočjo ustreznega načrta
  ukrepanja v nepredvidljivih razmerah in sodelovati
  z nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi organi
  pri oblikovanju takšnih načrtov.
  Te načrte bi morali oceniti nacionalni izvršilni organi, ki bi lahko po potrebi zahtevali prilagoditve. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(10)

Organ upravljanja
  letališča in uporabniki letališč, kot so letalski prevozniki, in družbe za zemeljsko oskrbo,
  izvajalci navigacijskih služb in izvajalci pomoči za invalidne potnike in potnike z zmanjšano možnostjo gibanja,
  bi morali sodelovati ter

  sprejeti ustrezne ukrepe za okrepitev sodelovanja in usklajevanja med uporabniki letališč, da bi
  z zagotavljanjem oskrbe in spremembe poti zmanjšati

  zmanjšali
  učinek, ki ga imajo večkratne prekinitve letov na potnike. V ta namen bi morali za takšne primere pripraviti načrte

  moral organ upravljanja letališča zagotoviti ustrezno usklajevanje s pomočjo ustreznega načrta
  ukrepanja v nepredvidljivih razmerah in sodelovati
  z nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi organi
  pri oblikovanju takšnih načrtov.
  Te načrte bi morali oceniti nacionalni izvršilni organi, ki bi lahko po potrebi zahtevali prilagoditve. [Sprememba 12]

| (10a) | Letalski prevozniki bi morali uvesti postopke in usklajene ukrepe, da bi zagotovili ustrezno obveščanje potnikov, ki obtičijo na letališču. V teh postopkih bi moralo biti jasno navedeno, kdo je na vsakem letališču odgovoren, da poskrbi za oskrbo, pomoč, spremembo poti ali povračilo, in določiti postopke in pogoje za zagotavljanje teh storitev. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(10a)

Letalski prevozniki bi morali uvesti postopke in usklajene ukrepe, da bi zagotovili ustrezno obveščanje potnikov, ki obtičijo na letališču. V teh postopkih bi moralo biti jasno navedeno, kdo je na vsakem letališču odgovoren, da poskrbi za oskrbo, pomoč, spremembo poti ali povračilo, in določiti postopke in pogoje za zagotavljanje teh storitev. [Sprememba 13]

| (10b) | Letalski prevozniki bi morali za pomoč potnikom v primeru prekinitve letov ali zamud vzpostaviti kontaktne točke na letališčih, prek katerih bi lahko njihovi zaposleni ali tretje strani po njihovem naročilu potnikom zagotovili potrebne informacije v zvezi z njihovimi pravicami, vključno s pritožbenimi postopki, in jim pomagali nemudoma ukrepati. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(10b)

Letalski prevozniki bi morali za pomoč potnikom v primeru prekinitve letov ali zamud vzpostaviti kontaktne točke na letališčih, prek katerih bi lahko njihovi zaposleni ali tretje strani po njihovem naročilu potnikom zagotovili potrebne informacije v zvezi z njihovimi pravicami, vključno s pritožbenimi postopki, in jim pomagali nemudoma ukrepati. [Sprememba 14]

| (11) | Uredba (ES) št. 261/2004 bi morala izrecno vključevati pravico do odškodnine za potnike, ki jih prizadene velika zamuda, v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije v združenih zadevah C-402/07 in C-432/07 (Sturgeon)
  ter načelom enake obravnave, na podlagi katerega se primerljivi primeri ne smejo različno obravnavati
  . Hkrati bi bilo treba razširiti Omejitve, nad katerimi zamude povzročijo nastanek pravice do odškodnine,
  bi bilo treba razširiti,
  tako da se
  med drugim
  upoštevajo finančne posledice na sektor in da se prepreči morebitno posledično povečanje pogostosti odpovedi letov. Za

  Njihov učinek bi morala biti
  zagotovitev, da za državljane, ki potujejo znotraj EU, veljajo enaki pogoji glede odškodnin, bi morala biti omejitev enaka za vsa potovanja znotraj Unije,.
  Obenem pa bi bilo treba nekatere omejitve
  za potovanja v tretje države oziroma iz njih pa bi morala biti odvisna

  določiti višje, odvisno
  od dolžine poti, da se upoštevajo operativne težave, s katerimi se srečujejo letalski prevozniki ob obravnavanju zamud na oddaljenih letališčih.
  Kar zadeva znesek odškodnine, bi bilo treba za enako razdaljo zadevnega leta vedno uporabljati enako tarifo. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(11)

Uredba (ES) št. 261/2004 bi morala izrecno vključevati pravico do odškodnine za potnike, ki jih prizadene velika zamuda, v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije v združenih zadevah C-402/07 in C-432/07 (Sturgeon)
  ter načelom enake obravnave, na podlagi katerega se primerljivi primeri ne smejo različno obravnavati
  . Hkrati bi bilo treba razširiti Omejitve, nad katerimi zamude povzročijo nastanek pravice do odškodnine,
  bi bilo treba razširiti,
  tako da se
  med drugim
  upoštevajo finančne posledice na sektor in da se prepreči morebitno posledično povečanje pogostosti odpovedi letov. Za

  Njihov učinek bi morala biti
  zagotovitev, da za državljane, ki potujejo znotraj EU, veljajo enaki pogoji glede odškodnin, bi morala biti omejitev enaka za vsa potovanja znotraj Unije,.
  Obenem pa bi bilo treba nekatere omejitve
  za potovanja v tretje države oziroma iz njih pa bi morala biti odvisna

  določiti višje, odvisno
  od dolžine poti, da se upoštevajo operativne težave, s katerimi se srečujejo letalski prevozniki ob obravnavanju zamud na oddaljenih letališčih.
  Kar zadeva znesek odškodnine, bi bilo treba za enako razdaljo zadevnega leta vedno uporabljati enako tarifo. [Sprememba 15]

| (12) | Za zagotovitev pravne gotovosti bi morala Uredba (ES) št. 261/2004 izrecno potrditi, da sprememba voznih redov letov na potnike vpliva podobno kot velike zamude
  ali zavrnitev vkrcanja
  in bi torej morala biti podlaga za nastanek podobnih pravic. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev pravne gotovosti bi morala Uredba (ES) št. 261/2004 izrecno potrditi, da sprememba voznih redov letov na potnike vpliva podobno kot velike zamude
  ali zavrnitev vkrcanja
  in bi torej morala biti podlaga za nastanek podobnih pravic. [Sprememba 16]

| (13) | Potnikom, ki
  zaradi spremembe voznega reda ali zamude
  zamudijo povezovalni let, bi morala biti med čakanjem na spremembo poti zagotovljena ustrezna oskrba. V skladu z načelom enake obravnave
  in sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-11/11 (Air France proti Folkerts)
  bi morali takšni potniki zaradi zamude pri prihodu v končni namembni kraj potovanja imeti možnost zahtevati odškodnino na podobni osnovi kot potniki, katerih leti zamujajo ali so odpovedani. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(13)

Potnikom, ki
  zaradi spremembe voznega reda ali zamude
  zamudijo povezovalni let, bi morala biti med čakanjem na spremembo poti zagotovljena ustrezna oskrba. V skladu z načelom enake obravnave
  in sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-11/11 (Air France proti Folkerts)
  bi morali takšni potniki zaradi zamude pri prihodu v končni namembni kraj potovanja imeti možnost zahtevati odškodnino na podobni osnovi kot potniki, katerih leti zamujajo ali so odpovedani. [Sprememba 17]

| (13a) | Načeloma bi moral letalski prevoznik, ki je povzročil spremembo voznega reda ali zamudo, zagotoviti pomoč in spremembo poti. Da pa se zmanjša ekonomska obremenitev tega letalskega prevoznika, bi morala biti odškodnina, ki bi se izplačala potniku, vezana na zamudo predhodnega povezovalnega leta na kraju prestopa. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(13a)

Načeloma bi moral letalski prevoznik, ki je povzročil spremembo voznega reda ali zamudo, zagotoviti pomoč in spremembo poti. Da pa se zmanjša ekonomska obremenitev tega letalskega prevoznika, bi morala biti odškodnina, ki bi se izplačala potniku, vezana na zamudo predhodnega povezovalnega leta na kraju prestopa. [Sprememba 18]

| (13b) | Invalidni potniki ali potniki z zmanjšano zmožnostjo gibanja, ki so zamudili povezovalni let zaradi zamude, ki jo je povzročila letališka služba za pomoč, bi morali biti med čakanjem na spremembo poti deležni ustrezne oskrbe. Takšni potniki bi morali imeti možnost, da od organa upravljanja letališča zahtevajo odškodnino na podobni osnovi kot potniki, katerih leti zamujajo ali pa jih je letalski prevoznik odpovedal. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(13b)

Invalidni potniki ali potniki z zmanjšano zmožnostjo gibanja, ki so zamudili povezovalni let zaradi zamude, ki jo je povzročila letališka služba za pomoč, bi morali biti med čakanjem na spremembo poti deležni ustrezne oskrbe. Takšni potniki bi morali imeti možnost, da od organa upravljanja letališča zahtevajo odškodnino na podobni osnovi kot potniki, katerih leti zamujajo ali pa jih je letalski prevoznik odpovedal. [Sprememba 19]

| (14) | Za povečanje varstva potnikov bi bilo treba pojasniti, da imajo potniki na letih z zamudo pravico do oskrbe in odškodnine ne glede na to, ali čakajo na letališkem terminalu ali so že v letalu. Ker pa v slednjem primeru potniki nimajo dostopa do storitev, ki so na voljo na terminalu, bi bilo treba njihove pravice okrepiti z vidika osnovnih potreb in pravice do izkrcanja. |
| --- | --- |

(14)

Za povečanje varstva potnikov bi bilo treba pojasniti, da imajo potniki na letih z zamudo pravico do oskrbe in odškodnine ne glede na to, ali čakajo na letališkem terminalu ali so že v letalu. Ker pa v slednjem primeru potniki nimajo dostopa do storitev, ki so na voljo na terminalu, bi bilo treba njihove pravice okrepiti z vidika osnovnih potreb in pravice do izkrcanja.

| (15) | Kadar se potnik odloči za spremembo poti takoj, ko je mogoče, letalski prevoznik to pogosto pogojuje z razpoložljivostjo sedežev na svojih letih, s čimer potnikom onemogoča, da bi hitreje spremenili pot prek nadomestnega prevoza. Treba bi bilo določiti, da mora prevoznik po preteku določenega časa ponuditi spremembo poti prek letov drugega prevoznika ali drugih prevoznih sredstev, kadar lahko to pospeši spremembo poti. Nadomestna sprememba poti bi morala biti odvisna od razpoložljivosti sedežev. |
| --- | --- |

(15)

Kadar se potnik odloči za spremembo poti takoj, ko je mogoče, letalski prevoznik to pogosto pogojuje z razpoložljivostjo sedežev na svojih letih, s čimer potnikom onemogoča, da bi hitreje spremenili pot prek nadomestnega prevoza. Treba bi bilo določiti, da mora prevoznik po preteku določenega časa ponuditi spremembo poti prek letov drugega prevoznika ali drugih prevoznih sredstev, kadar lahko to pospeši spremembo poti. Nadomestna sprememba poti bi morala biti odvisna od razpoložljivosti sedežev.

| (16) | V primeru dolgotrajnih izrednih razmer je odgovornost letalskih prevoznikov v zvezi z nastanitvijo potnikov trenutno neomejena. Ker ni predvidljive časovne omejitve, lahko ta negotovost ogrozi finančno stabilnost prevoznikov. Letalski prevozniki
  pa
  bi zato morali imeti možnost, da po določenem času omejijo zagotavljanje oskrbe
  z vidika trajanja nastanitve in, v primeru, da si potniki sami uredijo nastanitev, z vidika stroškov in oskrbe
  . Poleg tega bi morali načrtovanje ukrepov v nepredvidljivih razmerah in hitre spremembe poti zmanjšati tveganje, da bi potniki na letališčih obtičali dlje časa. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(16)

V primeru dolgotrajnih izrednih razmer je odgovornost letalskih prevoznikov v zvezi z nastanitvijo potnikov trenutno neomejena. Ker ni predvidljive časovne omejitve, lahko ta negotovost ogrozi finančno stabilnost prevoznikov. Letalski prevozniki
  pa
  bi zato morali imeti možnost, da po določenem času omejijo zagotavljanje oskrbe
  z vidika trajanja nastanitve in, v primeru, da si potniki sami uredijo nastanitev, z vidika stroškov in oskrbe
  . Poleg tega bi morali načrtovanje ukrepov v nepredvidljivih razmerah in hitre spremembe poti zmanjšati tveganje, da bi potniki na letališčih obtičali dlje časa. [Sprememba 20]

| (17) | Izkazalo se je, da je izvajanje določenih pravic potnikov, zlasti pravice do nastanitve, v primeru določenih krajših prevozov nesorazmerno s prihodki letalskih prevoznikov. Leti, ki jih opravljajo majhna letala na kratkih razdaljah, bi torej morali biti oproščeni obveznosti plačila nastanitve, vendar bi moral prevoznik potniku še vedno pomagati pri iskanju takšne nastanitve.
  [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(17)

Izkazalo se je, da je izvajanje določenih pravic potnikov, zlasti pravice do nastanitve, v primeru določenih krajših prevozov nesorazmerno s prihodki letalskih prevoznikov. Leti, ki jih opravljajo majhna letala na kratkih razdaljah, bi torej morali biti oproščeni obveznosti plačila nastanitve, vendar bi moral prevoznik potniku še vedno pomagati pri iskanju takšne nastanitve.
  [Sprememba 21]

| (18) | Za invalide, osebe z zmanjšano zmožnostjo gibanja in druge osebe s posebnimi potrebami, kot so otroci brez spremstva, nosečnice in osebe, ki potrebujejo posebno zdravstveno pomoč, je v primeru prekinitve leta morda težje urediti nastanitev. Zato se za te kategorije potnikov
  nikakor
  ne bi smele uporabljati omejitve v zvezi s pravico do nastanitve v primeru izrednih razmer ali v zvezi z regionalnimi leti. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(18)

Za invalide, osebe z zmanjšano zmožnostjo gibanja in druge osebe s posebnimi potrebami, kot so otroci brez spremstva, nosečnice in osebe, ki potrebujejo posebno zdravstveno pomoč, je v primeru prekinitve leta morda težje urediti nastanitev. Zato se za te kategorije potnikov
  nikakor
  ne bi smele uporabljati omejitve v zvezi s pravico do nastanitve v primeru izrednih razmer ali v zvezi z regionalnimi leti. [Sprememba 22]

| (18a) | Če letalski prevoznik Skupnosti zahteva, da invalidne osebe ali osebe z zmanjšano zmožnostjo gibanja spremlja negovalec, za negovalca ne bi smela veljati obveznost plačila ustrezne odhodne letališke takse. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(18a)

Če letalski prevoznik Skupnosti zahteva, da invalidne osebe ali osebe z zmanjšano zmožnostjo gibanja spremlja negovalec, za negovalca ne bi smela veljati obveznost plačila ustrezne odhodne letališke takse. [Sprememba 23]

| (18b) | Ponudniki storitev bi morali osebam z zmanjšano zmožnostjo gibanja in invalidom vedno zagotoviti pravico do brezplačne uporabe varnostno odobrenih dihalnih pripomočkov na letalih. Komisija bi morala v sodelovanju z gospodarskimi subjekti ter predstavniškimi organizacijami invalidov in oseb z zmanjšano zmožnostjo gibanja pripraviti seznam odobrene opreme za kisik za medicinske namene, pri čemer je treba ustrezno upoštevati varnostne zahteve. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(18b)

Ponudniki storitev bi morali osebam z zmanjšano zmožnostjo gibanja in invalidom vedno zagotoviti pravico do brezplačne uporabe varnostno odobrenih dihalnih pripomočkov na letalih. Komisija bi morala v sodelovanju z gospodarskimi subjekti ter predstavniškimi organizacijami invalidov in oseb z zmanjšano zmožnostjo gibanja pripraviti seznam odobrene opreme za kisik za medicinske namene, pri čemer je treba ustrezno upoštevati varnostne zahteve. [Sprememba 24]

| (19) | Za trenutno raven velikih zamud in odpovedanih letov v EU niso krivi samo letalski prevozniki. Da bi spodbudili vse akterje v letalski verigi k iskanju učinkovitejših in pravočasnih rešitev za zmanjšanje neprijetnosti, ki jih potnikom povzročijo velike zamude in odpovedi letov, bi letalski prevozniki morali imeti pravico zahtevati nadomestilo od vseh tretjih oseb, ki so prispevale k nastanku zahteve za odškodnino ali drugih obveznosti. |
| --- | --- |

(19)

Za trenutno raven velikih zamud in odpovedanih letov v EU niso krivi samo letalski prevozniki. Da bi spodbudili vse akterje v letalski verigi k iskanju učinkovitejših in pravočasnih rešitev za zmanjšanje neprijetnosti, ki jih potnikom povzročijo velike zamude in odpovedi letov, bi letalski prevozniki morali imeti pravico zahtevati nadomestilo od vseh tretjih oseb, ki so prispevale k nastanku zahteve za odškodnino ali drugih obveznosti.

| (20) | Potnike bi bilo treba ne le pravilno obvestiti o pravicah v primeru prekinitve leta,
  spremembe voznega reda in zavrnitve vkrcanja,
  ampak bi jih bilo treba tudi ustrezno obvestiti o vzroku same prekinitve, takoj ko je ta informacija na voljo. To informacijo bi bilo treba

  moral letalski prevoznik
  zagotoviti tudi, kadar potnik letalsko vozovnico pridobi prek posrednika s sedežem v Uniji.
  Potnike bi bilo treba obvestiti tudi o najenostavnejših in najhitrejših postopkih za vložitev zahtevkov in pritožb, da se jim omogoči uveljavljanje njihovih pravic. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(20)

Potnike bi bilo treba ne le pravilno obvestiti o pravicah v primeru prekinitve leta,
  spremembe voznega reda in zavrnitve vkrcanja,
  ampak bi jih bilo treba tudi ustrezno obvestiti o vzroku same prekinitve, takoj ko je ta informacija na voljo. To informacijo bi bilo treba

  moral letalski prevoznik
  zagotoviti tudi, kadar potnik letalsko vozovnico pridobi prek posrednika s sedežem v Uniji.
  Potnike bi bilo treba obvestiti tudi o najenostavnejših in najhitrejših postopkih za vložitev zahtevkov in pritožb, da se jim omogoči uveljavljanje njihovih pravic. [Sprememba 25]

| (21) | Za zagotovitev boljšega uveljavljanja pravic potnikov bi bilo treba natančneje opredeliti vlogo nacionalnih izvršilnih organov in jo jasno ločiti od obravnave posameznih pritožb potnikov. |
| --- | --- |

(21)

Za zagotovitev boljšega uveljavljanja pravic potnikov bi bilo treba natančneje opredeliti vlogo nacionalnih izvršilnih organov in jo jasno ločiti od obravnave posameznih pritožb potnikov.

| (21a) | Letalski prevozniki bi morali pomagati nacionalnim izvršilnim organom pri opravljanju njihove naloge izvrševanja te uredbe in jim predložiti ustrezno dokumentacijo o skladnosti, ki bi dokazovala njihovo dosledno spoštovanje vseh ustreznih členov te uredbe. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(21a)

Letalski prevozniki bi morali pomagati nacionalnim izvršilnim organom pri opravljanju njihove naloge izvrševanja te uredbe in jim predložiti ustrezno dokumentacijo o skladnosti, ki bi dokazovala njihovo dosledno spoštovanje vseh ustreznih členov te uredbe. [Sprememba 26]

| (21b) | Ker je komercialno letalstvo integriran trg Unije, bodo ukrepi za zagotovitev izvrševanja te uredbe učinkovitejši na ravni Unije z okrepljenim sodelovanjem Evropske komisije. Evropska komisija bi morala zlasti povečati ozaveščenost potnikov v letalskem prometu o izpolnjevanju zahtev glede pravic potnikov s strani letalskih prevoznikov, tako da bi objavila seznam prevoznikov, ki sistematično ne izpolnjujejo te uredbe. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(21b)

Ker je komercialno letalstvo integriran trg Unije, bodo ukrepi za zagotovitev izvrševanja te uredbe učinkovitejši na ravni Unije z okrepljenim sodelovanjem Evropske komisije. Evropska komisija bi morala zlasti povečati ozaveščenost potnikov v letalskem prometu o izpolnjevanju zahtev glede pravic potnikov s strani letalskih prevoznikov, tako da bi objavila seznam prevoznikov, ki sistematično ne izpolnjujejo te uredbe. [Sprememba 27]

| (22) | Potnike bi bilo treba ustrezno obvestiti o ustreznih postopkih vložitve zahtevkov in pritožb pri letalskih prevoznikih ter
  jih opozoriti na roke, ki veljajo za te postopke, zlasti na roke iz člena 16a(2), in
  jim v ustreznem roku

  najkrajšem možnem času
  posredovati odgovor. Potniki bi morali imeti tudi možnost pritožbe zoper letalske prevoznike po zunajsodni poti.
  Države članice bi morale zagotoviti dobro podprte storitve mediacije, kadar rešitev spora med potnikom in letalskim prevoznikom ni bila mogoča.
  Ker pa je pravica do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem temeljna pravica, priznana v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, navedeni ukrepi ne bi smeli preprečevati ali ovirati dostopa potnikov do sodišč.
  V ta namen bi jim bilo treba sporočiti naslove in kontaktne podatke vseh organov, odgovornih za izpolnjevanje ustreznih formalnosti v posameznih državah. Za enostavno, hitro in stroškovno ugodno obravnavanje zahtev v sodnih in zunajsodnih postopkih bi bilo treba opozoriti zlasti na postopke spletnega in alternativnega reševanja sporov ter na evropski postopek v sporih majhne vrednosti. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(22)

Potnike bi bilo treba ustrezno obvestiti o ustreznih postopkih vložitve zahtevkov in pritožb pri letalskih prevoznikih ter
  jih opozoriti na roke, ki veljajo za te postopke, zlasti na roke iz člena 16a(2), in
  jim v ustreznem roku

  najkrajšem možnem času
  posredovati odgovor. Potniki bi morali imeti tudi možnost pritožbe zoper letalske prevoznike po zunajsodni poti.
  Države članice bi morale zagotoviti dobro podprte storitve mediacije, kadar rešitev spora med potnikom in letalskim prevoznikom ni bila mogoča.
  Ker pa je pravica do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem temeljna pravica, priznana v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, navedeni ukrepi ne bi smeli preprečevati ali ovirati dostopa potnikov do sodišč.
  V ta namen bi jim bilo treba sporočiti naslove in kontaktne podatke vseh organov, odgovornih za izpolnjevanje ustreznih formalnosti v posameznih državah. Za enostavno, hitro in stroškovno ugodno obravnavanje zahtev v sodnih in zunajsodnih postopkih bi bilo treba opozoriti zlasti na postopke spletnega in alternativnega reševanja sporov ter na evropski postopek v sporih majhne vrednosti. [Sprememba 28]

| (22a) | Pred vložitvijo zahtevka bi bilo treba vedno vložiti pritožbo. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(22a)

Pred vložitvijo zahtevka bi bilo treba vedno vložiti pritožbo. [Sprememba 29]

| (23) | V zadevi C-139/11 (Moré proti KLM) je Sodišče Evropske unije pojasnilo, da je rok, v katerem je treba vložiti zahtevek za plačilo odškodnine, določen v skladu z nacionalnimi predpisi posamezne države članice.
  Kar zadeva zunajsodne poravnave, se časovne omejitve določijo v skladu z Direktivo 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta o alternativnem reševanju potrošniških sporov

   (7)
  [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(23)

V zadevi C-139/11 (Moré proti KLM) je Sodišče Evropske unije pojasnilo, da je rok, v katerem je treba vložiti zahtevek za plačilo odškodnine, določen v skladu z nacionalnimi predpisi posamezne države članice.
  Kar zadeva zunajsodne poravnave, se časovne omejitve določijo v skladu z Direktivo 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta o alternativnem reševanju potrošniških sporov

   (7)
  [Sprememba 30]

| (24) | Redna izmenjava informacij med Komisijo in izvršilnimi organi bi Komisiji omogočila boljše opravljanje vloge spremljanja in usklajevanja nacionalnih organov ter zagotavljanja podpore tem organom. |
| --- | --- |

(24)

Redna izmenjava informacij med Komisijo in izvršilnimi organi bi Komisiji omogočila boljše opravljanje vloge spremljanja in usklajevanja nacionalnih organov ter zagotavljanja podpore tem organom.

| (25) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 261/2004 bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvrševati v skladu z Uredbo (ES) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Svet (8). |
| --- | --- |

(25)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 261/2004 bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvrševati v skladu z Uredbo (ES) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Svet (8).

| (26) | Za sprejetje izvedbenih odločb v zvezi z vsebino poročil o dejavnostih, ki jih države članice predložijo Komisiji, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek. |
| --- | --- |

(26)

Za sprejetje izvedbenih odločb v zvezi z vsebino poročil o dejavnostih, ki jih države članice predložijo Komisiji, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek.

| (26a) | Za večjo pravno varnost potnikov bi moralo biti možno, da se koncept „izrednih razmer“ pojasni na podlagi dela nacionalnih izvršilnih organov in sodb sodišča. . Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja z nacionalnimi izvršilnimi organi. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(26a)

Za večjo pravno varnost potnikov bi moralo biti možno, da se koncept „izrednih razmer“ pojasni na podlagi dela nacionalnih izvršilnih organov in sodb sodišča. . Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja z nacionalnimi izvršilnimi organi. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 31]

| (27) | Za zagotovitev, da se za poškodbo ali izgubo opreme za gibanje povrne znesek do celotne vrednosti takšne opreme, bi morali letalski prevozniki osebam

  in službe za pomoč na letališču osebe
  z zmanjšano zmožnostjo gibanja brezplačno ponuditi možnost, da podajo

  ob rezervaciji in ponovno ob prijavi na let obvestiti
  , da
  imajo možnost podati
  posebno izjavo o interesu, ki jim v skladu z Montrealsko konvencijo omogoča, da za izgubo ali poškodbo zahtevajo celotno odškodnino.
  Letalski prevozniki morajo ob rezervaciji vozovnic potnike seznaniti z obstojem zadevne izjave in pravicami, ki izhajajo iz nje. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev, da se za poškodbo ali izgubo opreme za gibanje povrne znesek do celotne vrednosti takšne opreme, bi morali letalski prevozniki osebam

  in službe za pomoč na letališču osebe
  z zmanjšano zmožnostjo gibanja brezplačno ponuditi možnost, da podajo

  ob rezervaciji in ponovno ob prijavi na let obvestiti
  , da
  imajo možnost podati
  posebno izjavo o interesu, ki jim v skladu z Montrealsko konvencijo omogoča, da za izgubo ali poškodbo zahtevajo celotno odškodnino.
  Letalski prevozniki morajo ob rezervaciji vozovnic potnike seznaniti z obstojem zadevne izjave in pravicami, ki izhajajo iz nje. [Sprememba 32]

| (28) | Potniki so včasih negotovi glede velikosti, teže ali števila kosov prtljage, ki jo lahko nesejo na krov. Da se zagotovi popolno seznanjenost potnikov s prtljago, ki jo s svojo vozovnico lahko oddajo ali nesejo s seboj na krov, bi letalski prevozniki morali jasno navesti dovoljeno prtljago ob rezervaciji vozovnice in na letališču. |
| --- | --- |

(28)

Potniki so včasih negotovi glede velikosti, teže ali števila kosov prtljage, ki jo lahko nesejo na krov. Da se zagotovi popolno seznanjenost potnikov s prtljago, ki jo s svojo vozovnico lahko oddajo ali nesejo s seboj na krov, bi letalski prevozniki morali jasno navesti dovoljeno prtljago ob rezervaciji vozovnice in na letališču.

| (29) | Če je mogoče, bi bilo treba glasbila

  Glasbila bi bilo treba
  sprejeti kot prtljago v potniško kabino; če to ni mogoče, pa bi jih bilo treba, kjer je to mogoče, pod ustreznimi pogoji prevažati v prostoru letala za tovor.
  Da bi lahko zadevni potniki ocenili, ali bi lahko svoje glasbilo shranili v potniški kabini, bi jih morali letalski prevozniki seznaniti z velikostjo prostora za shranjevanje.
  Uredbo (ES) št. 2027/97 bi bilo treba ustrezno spremeniti. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(29)

Če je mogoče, bi bilo treba glasbila

  Glasbila bi bilo treba
  sprejeti kot prtljago v potniško kabino; če to ni mogoče, pa bi jih bilo treba, kjer je to mogoče, pod ustreznimi pogoji prevažati v prostoru letala za tovor.
  Da bi lahko zadevni potniki ocenili, ali bi lahko svoje glasbilo shranili v potniški kabini, bi jih morali letalski prevozniki seznaniti z velikostjo prostora za shranjevanje.
  Uredbo (ES) št. 2027/97 bi bilo treba ustrezno spremeniti. [Sprememba 33]

| (30) | Da se zagotovi pravilna in dosledna uporaba pravic, ki jih potnikom podeljuje Uredba (ES) št. 2027/97, bi morali nacionalni izvršilni organi iz Uredbe (ES) št. 261/2004 tudi spremljati in izvajati pravice v skladu z Uredbo (ES) št. 2027/97. |
| --- | --- |

(30)

Da se zagotovi pravilna in dosledna uporaba pravic, ki jih potnikom podeljuje Uredba (ES) št. 2027/97, bi morali nacionalni izvršilni organi iz Uredbe (ES) št. 261/2004 tudi spremljati in izvajati pravice v skladu z Uredbo (ES) št. 2027/97.

| (31) | Zaradi kratkih rokov za vložitev pritožb za izgubljeno ali poškodovano prtljago ali prtljago, ki zamuja, bi morali

  bilo treba na vseh letališčih vzpostaviti posebno službo za zahtevke v zvezi s prtljago, pri kateri bi lahko potniki ob prihodu vložili pritožbo.
  Letalski prevozniki dati

  bi morali v ta namen
  potnikom možnost vložitve pritožbe z zagotovitvijo pritožbenega obrazca na letališču

  zagotoviti pritožbeni obrazec v vseh uradnih jezikih EU
  . Tak obrazec bi bil lahko tudi v obliki običajnega zapisnika o neprispeli prtljagi.
  Komisija bi morala z izvedbenimi akti določiti obliko standardiziranega pritožbenega obrazca. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(31)

Zaradi kratkih rokov za vložitev pritožb za izgubljeno ali poškodovano prtljago ali prtljago, ki zamuja, bi morali

  bilo treba na vseh letališčih vzpostaviti posebno službo za zahtevke v zvezi s prtljago, pri kateri bi lahko potniki ob prihodu vložili pritožbo.
  Letalski prevozniki dati

  bi morali v ta namen
  potnikom možnost vložitve pritožbe z zagotovitvijo pritožbenega obrazca na letališču

  zagotoviti pritožbeni obrazec v vseh uradnih jezikih EU
  . Tak obrazec bi bil lahko tudi v obliki običajnega zapisnika o neprispeli prtljagi.
  Komisija bi morala z izvedbenimi akti določiti obliko standardiziranega pritožbenega obrazca. [Sprememba 34]

| (32) | Člen 3(2) Uredbe (ES) št. 2027/97 je zastarel, saj zadeve v zvezi z zavarovanjem zdaj ureja Uredba (ES) št. 785/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje (9). Zato bi bilo treba ta člen izbrisati. |
| --- | --- |

(32)

Člen 3(2) Uredbe (ES) št. 2027/97 je zastarel, saj zadeve v zvezi z zavarovanjem zdaj ureja Uredba (ES) št. 785/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje (9). Zato bi bilo treba ta člen izbrisati.

| (33) | Denarne omejitve iz Uredbe (ES) št. 2027/97 bi bilo treba spremeniti tako, da se upošteva gospodarski razvoj, kot ga je v skladu s členom 24(2) Montrealske konvencije leta 2009 preučila Mednarodna organizacija civilnega letalstva. |
| --- | --- |

(33)

Denarne omejitve iz Uredbe (ES) št. 2027/97 bi bilo treba spremeniti tako, da se upošteva gospodarski razvoj, kot ga je v skladu s členom 24(2) Montrealske konvencije leta 2009 preučila Mednarodna organizacija civilnega letalstva.

| (34) | Za zagotovitev stalne skladnosti Uredbe (ES) št. 2027/97 in Montrealske konvencije bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo. To pooblastilo bo Komisiji omogočilo, da spremeni denarne omejitve iz Uredbe (ES) št. 2027/97, če jih Mednarodna organizacija civilnega letalstva prilagodi v skladu s členom 24(2) Montrealske konvencije. |
| --- | --- |

(34)

Za zagotovitev stalne skladnosti Uredbe (ES) št. 2027/97 in Montrealske konvencije bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo. To pooblastilo bo Komisiji omogočilo, da spremeni denarne omejitve iz Uredbe (ES) št. 2027/97, če jih Mednarodna organizacija civilnega letalstva prilagodi v skladu s členom 24(2) Montrealske konvencije.

| (35) | Ta uredba bi morala spoštovati temeljne pravice in upoštevati načela, priznana zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem varstvo potrošnikov, pravico do varstva osebnih podatkov, prepoved vsakršne diskriminacije, vključenost invalidov, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča |
| --- | --- |

(35)

Ta uredba bi morala spoštovati temeljne pravice in upoštevati načela, priznana zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem varstvo potrošnikov, pravico do varstva osebnih podatkov, prepoved vsakršne diskriminacije, vključenost invalidov, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča

| (35a) | Za izboljšanje varstva potnikov prek meja Unije bi bilo treba vprašanja pravic potnikov stalno obravnavati v dvostranskih in mednarodnih sporazumih. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(35a)

Za izboljšanje varstva potnikov prek meja Unije bi bilo treba vprašanja pravic potnikov stalno obravnavati v dvostranskih in mednarodnih sporazumih. [Sprememba 35]

| (35b) | Na vseh letališčih Unije z letnim prometom več kot milijon potnikov bi bilo treba potnikom brezplačno zagotoviti posebne prostore za osebe z visoko stopnjo invalidnosti, ki potrebujejo prostore za preoblačenje in stranišča (t. i. prostore za preoblačenje). [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(35b)

Na vseh letališčih Unije z letnim prometom več kot milijon potnikov bi bilo treba potnikom brezplačno zagotoviti posebne prostore za osebe z visoko stopnjo invalidnosti, ki potrebujejo prostore za preoblačenje in stranišča (t. i. prostore za preoblačenje). [Sprememba 36]

| (35c) | Nacionalni izvršilni organi, ki jih ustanovijo države članice (NIO), nimajo vedno ustreznih pooblastil za zagotovitev učinkovitega varstva pravic potnikov. Zato bi morale države članice NIO dati ustrezna pooblastila za sankcioniranje kršitev in reševanje sporov med potniki in panogo, poleg tega pa bi morali vsi NIO v celoti raziskati vse prejete pritožbe
   – [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(35c)

Nacionalni izvršilni organi, ki jih ustanovijo države članice (NIO), nimajo vedno ustreznih pooblastil za zagotovitev učinkovitega varstva pravic potnikov. Zato bi morale države članice NIO dati ustrezna pooblastila za sankcioniranje kršitev in reševanje sporov med potniki in panogo, poleg tega pa bi morali vsi NIO v celoti raziskati vse prejete pritožbe
   – [Sprememba 37]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 261/2004 se spremeni:

| (-1) | V členu 1(1) se doda naslednja točka:










  „(d) | namestitvi v nižjem razredu;
  “[Sprememba 38] |
| --- | --- | --- |

(-1)

V členu 1(1) se doda naslednja točka:

„(d)

namestitvi v nižjem razredu;
  “[Sprememba 38]

| (-1a) | V členu 1(1) se doda naslednja točka:










  „(e) | zamudi povezovalnega leta;“

  [Sprememba 39] |
| --- | --- | --- |

(-1a)

V členu 1(1) se doda naslednja točka:

„(e)

zamudi povezovalnega leta;“

  [Sprememba 39]

| (-1b) | V členu 1 se črta odstavek 3. [Sprememba 174/rev] |
| --- | --- |

(-1b)

V členu 1 se črta odstavek 3. [Sprememba 174/rev]

| 1. | Člen 2 se spremeni:






  (a) | opredelitev pojma iz točke (c) se nadomesti z naslednjim:
  „‚etalski prevoznik Skupnosti‘ pomeni letalskega prevoznika z veljavno operativno licenco, ki jo izda država članica v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 2 se spremeni:

(a)

opredelitev pojma iz točke (c) se nadomesti z naslednjim:

„‚etalski prevoznik Skupnosti‘ pomeni letalskega prevoznika z veljavno operativno licenco, ki jo izda država članica v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

| (b) | opredelitev pojma iz točke (d) se nadomesti z naslednjim:






  „
  (d) | ‚organizator potovanja‘ pomeni osebo v smislu člena 2(2) Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih
   (10)

  ki, ne samo občasno, organizira turistične pakete in jih prodaja oziroma ponuja
  v 
  prodajo, in sicer neposredno ali prek turističnega agenta
  ;“; [Sprememba 40] |
| --- | --- | --- |

(b)

opredelitev pojma iz točke (d) se nadomesti z naslednjim:

„
  (d)

‚organizator potovanja‘ pomeni osebo v smislu člena 2(2) Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih
   (10)

  ki, ne samo občasno, organizira turistične pakete in jih prodaja oziroma ponuja
  v 
  prodajo, in sicer neposredno ali prek turističnega agenta
  ;“; [Sprememba 40]

(10)  
  UL L 158, 23.6.1990, str. 59."

| (ba) | točka (g) se nadomesti z naslednjim:










  „(g) | ‚rezervacija‘ pomeni dejstvo, da ima potnik vozovnico ali drugačen dokaz, ki navaja, da je letalski prevoznik ali organizator potovanja rezervacijo sprejel in registriral;“.

  [Sprememba 41] |
| --- | --- | --- |

(ba)

točka (g) se nadomesti z naslednjim:

„(g)

‚rezervacija‘ pomeni dejstvo, da ima potnik vozovnico ali drugačen dokaz, ki navaja, da je letalski prevoznik ali organizator potovanja rezervacijo sprejel in registriral;“.

  [Sprememba 41]

| (c) | opredelitev pojma iz točke (i) se nadomesti z naslednjim:






  „
  (i) | ‚
  invalidi‘ ali ‚
  osebe z zmanjšano zmožnostjo gibanja‘ pomeni vse osebe, kot so opredeljene v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 1107/2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu

  vsako osebo, katere mobilnost je pri uporabi prevoza zmanjšana zaradi morebitne telesne invalidnosti (čutilne ali gibalne, stalne ali začasne), intelektualne nezmožnosti ali prizadetosti ali katerega koli drugega vzroka invalidnosti ali zaradi starosti in katere stanje zahteva primerno pozornost in prilagajanje storitve, ki je na voljo vsem potnikom, njenim posebnim potrebam
  ;“; [Sprememba 42] |
| --- | --- | --- |

(c)

opredelitev pojma iz točke (i) se nadomesti z naslednjim:

„
  (i)

‚
  invalidi‘ ali ‚
  osebe z zmanjšano zmožnostjo gibanja‘ pomeni vse osebe, kot so opredeljene v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 1107/2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu

  vsako osebo, katere mobilnost je pri uporabi prevoza zmanjšana zaradi morebitne telesne invalidnosti (čutilne ali gibalne, stalne ali začasne), intelektualne nezmožnosti ali prizadetosti ali katerega koli drugega vzroka invalidnosti ali zaradi starosti in katere stanje zahteva primerno pozornost in prilagajanje storitve, ki je na voljo vsem potnikom, njenim posebnim potrebam
  ;“; [Sprememba 42]

| (ca) | točka (j) se nadomesti z naslednjim:










  „(j) | ‚zavrnitev vkrcanja‘ pomeni zavrnitev prevoza potnikom na letu, čeprav se želijo vkrcati pod pogoji, določenimi v členu 3(2), razen kadar obstajajo upravičeni razlogi za zavrnitev vkrcanja, kot so zdravstveni ali varnostni razlogi ali razlogi, ki so povezani z varovanjem, ali neustrezne potne listine. Let, za katerega se je odhod po voznem redu premaknil na zgodnejši čas in je zato potnik ta let zamudil, se šteje kot let, pri katerem se je potniku vkrcanje zavrnilo.“

  [Sprememba 43] |
| --- | --- | --- |

(ca)

točka (j) se nadomesti z naslednjim:

„(j)

‚zavrnitev vkrcanja‘ pomeni zavrnitev prevoza potnikom na letu, čeprav se želijo vkrcati pod pogoji, določenimi v členu 3(2), razen kadar obstajajo upravičeni razlogi za zavrnitev vkrcanja, kot so zdravstveni ali varnostni razlogi ali razlogi, ki so povezani z varovanjem, ali neustrezne potne listine. Let, za katerega se je odhod po voznem redu premaknil na zgodnejši čas in je zato potnik ta let zamudil, se šteje kot let, pri katerem se je potniku vkrcanje zavrnilo.“

  [Sprememba 43]

| (d) | v točki (l) se opredelitvi pojma „odpoved“ doda naslednji stavek:






  „
  (l) | Let, pri katerem je letalo vzletelo, vendar
  se
  je nato iz katerega koli razloga moralo pristati na letališču, ki ni namembno letališče, ali se vrniti na letališče odhoda
  ali so bili potniki s tega letala na drugih letih pripeljani na kraj odhoda
  , se šteje za odpovedan let;“; [Sprememba 44] |
| --- | --- | --- |

(d)

v točki (l) se opredelitvi pojma „odpoved“ doda naslednji stavek:

„
  (l)

Let, pri katerem je letalo vzletelo, vendar
  se
  je nato iz katerega koli razloga moralo pristati na letališču, ki ni namembno letališče, ali se vrniti na letališče odhoda
  ali so bili potniki s tega letala na drugih letih pripeljani na kraj odhoda
  , se šteje za odpovedan let;“; [Sprememba 44]

| (e) | dodajo se naslednje opredelitve pojmov:






  „(m) | ‚izredne razmere‘ pomeni razmere, ki glede na značilnosti ali izvor niso neločljivo povezane z običajnim opravljanjem

  so zunaj nadzora običajnega opravljanja
  dejavnosti zadevnega letalskega prevoznika in
  zunaj obveznosti ustreznih pravil za varnost in varovanje, ki

  jih ta ne opazi pri dejanskem nadzoru

  je treba upoštevati
  . Za namene te uredbe
  so
  izredne razmere vključujejo

  omejene na
  razmere iz Priloge
  1
  ; [Sprememba 45] |
| --- | --- | --- |

(e)

dodajo se naslednje opredelitve pojmov:

„(m)

‚izredne razmere‘ pomeni razmere, ki glede na značilnosti ali izvor niso neločljivo povezane z običajnim opravljanjem

  so zunaj nadzora običajnega opravljanja
  dejavnosti zadevnega letalskega prevoznika in
  zunaj obveznosti ustreznih pravil za varnost in varovanje, ki

  jih ta ne opazi pri dejanskem nadzoru

  je treba upoštevati
  . Za namene te uredbe
  so
  izredne razmere vključujejo

  omejene na
  razmere iz Priloge
  1
  ; [Sprememba 45]

| (n) | ‚let‘ pomeni zračni prevoz med dvema letališčema; vmesni postanki samo za tehnične in operativne namene se ne upoštevajo; |
| --- | --- |

(n)

‚let‘ pomeni zračni prevoz med dvema letališčema; vmesni postanki samo za tehnične in operativne namene se ne upoštevajo;

| (o) | ‚povezovalni let‘ pomeni let, katerega namen je na podlagi ene pogodbe o prevozu
  ali ene rezervacije oziroma obojega
  potniku omogočiti prihod v kraj prestopa za odhod z drugim letom ali, kjer je to ustrezno
  v smislu člena 6a
  , pomeni ta drugi let z odhodom iz kraja prestopa; [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(o)

‚povezovalni let‘ pomeni let, katerega namen je na podlagi ene pogodbe o prevozu
  ali ene rezervacije oziroma obojega
  potniku omogočiti prihod v kraj prestopa za odhod z drugim letom ali, kjer je to ustrezno
  v smislu člena 6a
  , pomeni ta drugi let z odhodom iz kraja prestopa; [Sprememba 46]

| (p) | ‚pot‘ pomeni let ali neprekinjeno zaporedje povezovalnih letov, s katerimi potnik v skladu s pogodbo o prevozu potuje z letališča odhoda v končni namembni kraj; |
| --- | --- |

(p)

‚pot‘ pomeni let ali neprekinjeno zaporedje povezovalnih letov, s katerimi potnik v skladu s pogodbo o prevozu potuje z letališča odhoda v končni namembni kraj;

| (q) | ‚letališče‘ pomeni vsako zemljišče, ki je posebej prilagojeno za pristajanje, vzletanje in manevriranje letal, vključno s pomožnimi napravami, ki se lahko uporabljajo pri teh operacijah za potrebe prometa letal in storitev v zvezi z njimi, vključno z napravami, ki so potrebne pri komercialnih zračnih prevozih; |
| --- | --- |

(q)

‚letališče‘ pomeni vsako zemljišče, ki je posebej prilagojeno za pristajanje, vzletanje in manevriranje letal, vključno s pomožnimi napravami, ki se lahko uporabljajo pri teh operacijah za potrebe prometa letal in storitev v zvezi z njimi, vključno z napravami, ki so potrebne pri komercialnih zračnih prevozih;

| (r) | ‚organ upravljanja letališča‘ pomeni organ, katerega cilj je na podlagi nacionalne zakonodaje, predpisov ali pogodb, da, glede na okoliščine skupaj z drugimi dejavnostmi ali brez njih,
  v skladu s svojimi pristojnostmi
  upravlja in vodi letališče in

  ali
  infrastrukture omrežij letališč ter usklajuje in nadzira dejavnosti različnih izvajalcev

  različne izvajalce
  na zadevnih letališčih ali omrežju letališč; [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(r)

‚organ upravljanja letališča‘ pomeni organ, katerega cilj je na podlagi nacionalne zakonodaje, predpisov ali pogodb, da, glede na okoliščine skupaj z drugimi dejavnostmi ali brez njih,
  v skladu s svojimi pristojnostmi
  upravlja in vodi letališče in

  ali
  infrastrukture omrežij letališč ter usklajuje in nadzira dejavnosti različnih izvajalcev

  različne izvajalce
  na zadevnih letališčih ali omrežju letališč; [Sprememba 47]

| (s) | ‚cena vozovnice‘ pomeni polno ceno vozovnice, ki vključuje letalsko prevoznino ter vse davke, prispevke, dodatne dajatve in pristojbine, plačane za neobvezne in obvezne storitve, ki jih vključuje vozovnica
  , kot so stroški za prijavo na let, zagotavljanje vozovnic in izdajo vstopnih kuponov, prevoz minimalne količine prtljage, vključno s kosom ročne prtljage, kosom prijavljene prtljage in nujno potrebnih predmetov, ter vsi stroški, povezani s plačilom, na primer provizije pri plačilu s kreditno kartico
  ;
  . vnaprej objavljena cena vedno odraža končno ceno vozovnice, ki jo bo treba plačati.
  ; [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(s)

‚cena vozovnice‘ pomeni polno ceno vozovnice, ki vključuje letalsko prevoznino ter vse davke, prispevke, dodatne dajatve in pristojbine, plačane za neobvezne in obvezne storitve, ki jih vključuje vozovnica
  , kot so stroški za prijavo na let, zagotavljanje vozovnic in izdajo vstopnih kuponov, prevoz minimalne količine prtljage, vključno s kosom ročne prtljage, kosom prijavljene prtljage in nujno potrebnih predmetov, ter vsi stroški, povezani s plačilom, na primer provizije pri plačilu s kreditno kartico
  ;
  . vnaprej objavljena cena vedno odraža končno ceno vozovnice, ki jo bo treba plačati.
  ; [Sprememba 48]

| (t) | ‚cena leta‘ pomeni vrednost, ki je rezultat množenja cene vozovnice in razmerja med trajanjem leta in skupnim trajanjem poti, ki jo ali jih vključuje vozovnica;
  kadar cena vozovnice ni znana, je vrednost vsake povrnitve znesek, ki se doplača za sedež v najvišjem razredu na tem letu; [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(t)

‚cena leta‘ pomeni vrednost, ki je rezultat množenja cene vozovnice in razmerja med trajanjem leta in skupnim trajanjem poti, ki jo ali jih vključuje vozovnica;
  kadar cena vozovnice ni znana, je vrednost vsake povrnitve znesek, ki se doplača za sedež v najvišjem razredu na tem letu; [Sprememba 49]

| (u) | ‚čas odhoda‘ pomeni čas, ko letalo zapusti mesto odhoda, je potisnjeno ali uporabi lastni pogon (čas začetka gibanja letala); |
| --- | --- |

(u)

‚čas odhoda‘ pomeni čas, ko letalo zapusti mesto odhoda, je potisnjeno ali uporabi lastni pogon (čas začetka gibanja letala);

| (v) | ‚čas prihoda‘ pomeni čas, ko letalo prispe na mesto prihoda in se aktivirajo parkirne zavore (čas konca gibanja letala); |
| --- | --- |

(v)

‚čas prihoda‘ pomeni čas, ko letalo prispe na mesto prihoda in se aktivirajo parkirne zavore (čas konca gibanja letala);

| (w) | ‚zamuda zaradi čakanja letala na vzletni stezi‘ pomeni ob odhodu čas, ko letalo stoji na tleh med začetkom

  zaključkom
  vkrcavanja potnikov in časom vzleta, ali ob prihodu čas med pristankom letala in začetkom izkrcavanja potnikov; [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(w)

‚zamuda zaradi čakanja letala na vzletni stezi‘ pomeni ob odhodu čas, ko letalo stoji na tleh med začetkom

  zaključkom
  vkrcavanja potnikov in časom vzleta, ali ob prihodu čas med pristankom letala in začetkom izkrcavanja potnikov; [Sprememba 50]

| (x) | ‚noč‘ pomeni čas od polnoči do 6. ure zjutraj; |
| --- | --- |

(x)

‚noč‘ pomeni čas od polnoči do 6. ure zjutraj;

| (y) | ‚otrok brez spremstva‘ pomeni otroka, ki potuje brez spremstva starša ali skrbnika, kadar letalski prevoznik prevzame odgovornost za oskrbo v skladu s svojimi objavljenimi pravili.; |
| --- | --- |

(y)

‚otrok brez spremstva‘ pomeni otroka, ki potuje brez spremstva starša ali skrbnika, kadar letalski prevoznik prevzame odgovornost za oskrbo v skladu s svojimi objavljenimi pravili.;

| (ya) | ‚zamuda pri prihodu‘ pomeni razliko med časom prihoda letala, navedenim na potnikovi vozovnici, in dejanskim časom prihoda. Pri letu, pri katerem je letalo vzletelo, vendar se je nato moralo vrniti na letališče odhoda in je pozneje ponovno vzletelo, se šteje, da gre za zamudo pri prihodu. Enako se šteje, da gre za zamudo pri prihodu, pri letu, pri katerem je bilo letalo preusmerjeno, vendar je na koncu prispelo v končni namembni kraj ali na letališče v okolici končnega namembnega kraja.

  [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(ya)

‚zamuda pri prihodu‘ pomeni razliko med časom prihoda letala, navedenim na potnikovi vozovnici, in dejanskim časom prihoda. Pri letu, pri katerem je letalo vzletelo, vendar se je nato moralo vrniti na letališče odhoda in je pozneje ponovno vzletelo, se šteje, da gre za zamudo pri prihodu. Enako se šteje, da gre za zamudo pri prihodu, pri letu, pri katerem je bilo letalo preusmerjeno, vendar je na koncu prispelo v končni namembni kraj ali na letališče v okolici končnega namembnega kraja.

  [Sprememba 51]

| (yb) | ‚sprememba poti‘ pomeni alternativni prevoz brez doplačila, ki potniku omogoča, da pride v končni namembni kraj;
  “[Sprememba 52] |
| --- | --- |

(yb)

‚sprememba poti‘ pomeni alternativni prevoz brez doplačila, ki potniku omogoča, da pride v končni namembni kraj;
  “[Sprememba 52]

| 2. | Člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Odstavek 1 se uporablja pod pogojem, da:






  (a) | imajo potniki potrjeno rezervacijo na zadevnem letu in, razen v primeru odpovedi leta iz člena 5 in v primeru spremembe voznega reda iz člena 6,
  ali v primeru povezovalnega leta iz člena 6a
  , se želijo vkrcati; [Sprememba 53]







  — | kakor j določeno in ob navedenem času vnaprej in pisno (vključno v elektronski obliki) z letalskim prevoznikom, organizatorjem potovanja ali pooblaščeno potovalno agencijo;
  ali, če čas ni naveden, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„Odstavek 1 se uporablja pod pogojem, da:

(a)

imajo potniki potrjeno rezervacijo na zadevnem letu in, razen v primeru odpovedi leta iz člena 5 in v primeru spremembe voznega reda iz člena 6,
  ali v primeru povezovalnega leta iz člena 6a
  , se želijo vkrcati; [Sprememba 53]

—

kakor j določeno in ob navedenem času vnaprej in pisno (vključno v elektronski obliki) z letalskim prevoznikom, organizatorjem potovanja ali pooblaščeno potovalno agencijo;

ali, če čas ni naveden,

| — | najpozneje 45 minut pred časom odhoda po voznem redu; ali |
| --- | --- |

—

najpozneje 45 minut pred časom odhoda po voznem redu; ali

| (b) | je potnike letalski prevoznik ali organizator potovanja premestil z rezerviranega leta na drug let, ne glede na razlog.“; |
| --- | --- |

(b)

je potnike letalski prevoznik ali organizator potovanja premestil z rezerviranega leta na drug let, ne glede na razlog.“;

| (aa) | v odstavku 3 se doda naslednja točka:




  „3.
     
  Ta uredba se ne uporablja za potnike, ki potujejo brezplačno ali po znižani tarifi, ki ni neposredno ali posredno na voljo širši javnosti, vključno z otroki, mlajšimi od dveh let, za katere ni bil rezerviran ločen sedež. Vendar se uporablja za potnike, katerim je letalski prevoznik ali organizator potovanja izdal vozovnice v okviru programa zvestega potnika ali v okviru drugega komercialnega programa.“

  [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(aa)

v odstavku 3 se doda naslednja točka:

„3.
     
  Ta uredba se ne uporablja za potnike, ki potujejo brezplačno ali po znižani tarifi, ki ni neposredno ali posredno na voljo širši javnosti, vključno z otroki, mlajšimi od dveh let, za katere ni bil rezerviran ločen sedež. Vendar se uporablja za potnike, katerim je letalski prevoznik ali organizator potovanja izdal vozovnice v okviru programa zvestega potnika ali v okviru drugega komercialnega programa.“

  [Sprememba 54]

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Brez poseganja v člen 8(6) se ta uredba uporablja samo za potnike v zračnem prometu z motornimi letali s fiksnimi krilnimi površinami. Kjer se v skladu s

  z eno
  pogodbo o prevozu
  in na podlagi ene rezervacije
  del poti opravi z drugim prevoznim sredstvom ali helikopterjem, se ta uredba

  člen 6a
  uporablja za celo pot, pri čemer se za namene

  če je bilo to drugo prevozno sredstvo navedeno v pogodbi o prevozu. Letalski prevoznik je še naprej odgovoren za uporabo
  te uredbe del poti, opravljen z drugim prevoznim sredstvom, šteje za povezovalni let.“; [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Brez poseganja v člen 8(6) se ta uredba uporablja samo za potnike v zračnem prometu z motornimi letali s fiksnimi krilnimi površinami. Kjer se v skladu s

  z eno
  pogodbo o prevozu
  in na podlagi ene rezervacije
  del poti opravi z drugim prevoznim sredstvom ali helikopterjem, se ta uredba

  člen 6a
  uporablja za celo pot, pri čemer se za namene

  če je bilo to drugo prevozno sredstvo navedeno v pogodbi o prevozu. Letalski prevoznik je še naprej odgovoren za uporabo
  te uredbe del poti, opravljen z drugim prevoznim sredstvom, šteje za povezovalni let.“; [Sprememba 55]

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Ta uredba se uporablja tudi za
  letalske
  potnike, ki potujejo v skladu s pogodbami o turističnem paketu, vendar ne vpliva na pravice potnikov iz Direktive Sveta 90/314/EGS. Potniki so upravičeni do vložitve zahtevkov
  pri letalskem prevozniku
  na podlagi te uredbe in
  pri organizatorju potovanja na podlagi
  Direktive Sveta 90/314/EGS, vendar v zvezi z istimi dejstvi ne smejo kopičiti pravic na podlagi obeh pravnih aktov, če pravice ščitijo iste interese ali imajo isti cilj. Ta uredba se ne uporablja v primerih, kadar je paketno potovanje odpovedano ali odloženo zaradi drugih razlogov in ne zaradi odpovedi ali zamude leta.“; [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Ta uredba se uporablja tudi za
  letalske
  potnike, ki potujejo v skladu s pogodbami o turističnem paketu, vendar ne vpliva na pravice potnikov iz Direktive Sveta 90/314/EGS. Potniki so upravičeni do vložitve zahtevkov
  pri letalskem prevozniku
  na podlagi te uredbe in
  pri organizatorju potovanja na podlagi
  Direktive Sveta 90/314/EGS, vendar v zvezi z istimi dejstvi ne smejo kopičiti pravic na podlagi obeh pravnih aktov, če pravice ščitijo iste interese ali imajo isti cilj. Ta uredba se ne uporablja v primerih, kadar je paketno potovanje odpovedano ali odloženo zaradi drugih razlogov in ne zaradi odpovedi ali zamude leta.“; [Sprememba 56]

| 3. | Člen 4 se spremeni:








  (-a) | Člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:




  1.
     
  Kadar dejanski letalski prevoznik utemeljeno pričakuje zavrnitev vkrcanja na letu, naj najprej pozove prostovoljce, da se odpovejo svojim rezervacijam v zameno za storitve pod pogoji, o katerih se dogovorita zadevni potnik in dejanski letalski prevoznik. Prostovoljci prejmejo informacije o pravicah v skladu s členom 14(2) in pomoč v skladu s členom 8, če pa je dogovorjeni čas odhoda najmanj dve uri po prvotnem času odhoda, dejanski prevoznik ponudi potniku oskrbo v skladu s členom 9, pri čemer se ta pomoč in oskrba zagotavljata poleg storitev iz tega odstavka.

  [Sprememba 57] |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 4 se spremeni:

(-a)

Člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:

1.
     
  Kadar dejanski letalski prevoznik utemeljeno pričakuje zavrnitev vkrcanja na letu, naj najprej pozove prostovoljce, da se odpovejo svojim rezervacijam v zameno za storitve pod pogoji, o katerih se dogovorita zadevni potnik in dejanski letalski prevoznik. Prostovoljci prejmejo informacije o pravicah v skladu s členom 14(2) in pomoč v skladu s členom 8, če pa je dogovorjeni čas odhoda najmanj dve uri po prvotnem času odhoda, dejanski prevoznik ponudi potniku oskrbo v skladu s členom 9, pri čemer se ta pomoč in oskrba zagotavljata poleg storitev iz tega odstavka.

  [Sprememba 57]

| (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:


  „3.   Kadar je vkrcanje potnikom zavrnjeno proti njihovi volji, jim dejanski letalski prevoznik takoj izplača odškodnino v skladu s členom 7 in ponudi pomoč v skladu s členom 8. Kadar potnik v skladu s členom 8(1)(b) izbere spremembo poti takoj, ko je mogoče, in kadar je čas odhoda vsaj dve uri po prvotnem času odhoda, dejanski letalski prevoznik potniku ponudi pomoč v skladu s členom 9.“;
  [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Kadar je vkrcanje potnikom zavrnjeno proti njihovi volji, jim dejanski letalski prevoznik takoj izplača odškodnino v skladu s členom 7 in ponudi pomoč v skladu s členom 8. Kadar potnik v skladu s členom 8(1)(b) izbere spremembo poti takoj, ko je mogoče, in kadar je čas odhoda vsaj dve uri po prvotnem času odhoda, dejanski letalski prevoznik potniku ponudi pomoč v skladu s členom 9.“;
  [Sprememba 58]

| (aa) | vstavi se naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Letalski prevozniki ali njihovi posredniki potniku ne smejo zavrniti vkrcanja na notranje lete na podlagi neveljavnih dokumentov, če svojo istovetnost dokaže z dokumenti, ki se zahtevajo v skladu z nacionalnim pravom države vkrcanja.“ [Sprememba 169] |
| --- | --- |

(aa)

vstavi se naslednji odstavek:

„3a.
     
  Letalski prevozniki ali njihovi posredniki potniku ne smejo zavrniti vkrcanja na notranje lete na podlagi neveljavnih dokumentov, če svojo istovetnost dokaže z dokumenti, ki se zahtevajo v skladu z nacionalnim pravom države vkrcanja.“ [Sprememba 169]

| (b) | dodata se naslednja odstavka:
  „4.   Odstavki 1, 2 in 3 se uporabljajo tudi za povratne vozovnice, kadar je potniku zavrnjeno

  Potniku se ne sme zavrniti
  vkrcanja na povratni let
  , vključno s potovanjem, ki vključuje več letov,
  z obrazložitvijo, da ni izkoristil
  povratne
  vozovnice za let v namembni kraj ali ni plačal dodatnih stroškov v ta namen.
  Če je potniku proti njegovi volji zavrnjeno vkrcanje na tej podlagi, se uporabljata odstavka 1 in 2. Poleg tega dejanski letalski prevoznik potniku takoj plača odškodnino v skladu s členom 7 ter mu zagotovi pomoč v skladu s členoma 8 in 9.




  Prvi pododstavek tega odstavka se ne uporablja, če vozovnica vključuje več kuponov za lete in je bilo potniku zavrnjeno vkrcanje, ker ni izkoristil prevoza na vseh posameznih letih ali v dogovorjenem zaporedju, navedenem na vozovnici. [Sprememba 59]

  5.   Kadar potnik ali v njegovem imenu posrednik sporoči napako

  napake
  v zapisu imena enega ali več potnikov, za katere velja ista pogodba o prevozu, pri čemer bi takšna napaka

  te napake
  lahko povzročila

  povzročile
  zavrnitev vkrcanja, letalski prevoznik to popravi najmanj 48 ur pred odhodom brez dodatnih stroškov za potnika ali posrednika, razen če mu to preprečuje nacionalna ali mednarodna zakonodaja.“; [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„4.   Odstavki 1, 2 in 3 se uporabljajo tudi za povratne vozovnice, kadar je potniku zavrnjeno

  Potniku se ne sme zavrniti
  vkrcanja na povratni let
  , vključno s potovanjem, ki vključuje več letov,
  z obrazložitvijo, da ni izkoristil
  povratne
  vozovnice za let v namembni kraj ali ni plačal dodatnih stroškov v ta namen.
  Če je potniku proti njegovi volji zavrnjeno vkrcanje na tej podlagi, se uporabljata odstavka 1 in 2. Poleg tega dejanski letalski prevoznik potniku takoj plača odškodnino v skladu s členom 7 ter mu zagotovi pomoč v skladu s členoma 8 in 9.

Prvi pododstavek tega odstavka se ne uporablja, če vozovnica vključuje več kuponov za lete in je bilo potniku zavrnjeno vkrcanje, ker ni izkoristil prevoza na vseh posameznih letih ali v dogovorjenem zaporedju, navedenem na vozovnici. [Sprememba 59]

5.   Kadar potnik ali v njegovem imenu posrednik sporoči napako

  napake
  v zapisu imena enega ali več potnikov, za katere velja ista pogodba o prevozu, pri čemer bi takšna napaka

  te napake
  lahko povzročila

  povzročile
  zavrnitev vkrcanja, letalski prevoznik to popravi najmanj 48 ur pred odhodom brez dodatnih stroškov za potnika ali posrednika, razen če mu to preprečuje nacionalna ali mednarodna zakonodaja.“; [Sprememba 60]

| (ba) | doda se naslednji odstavek:




  „5a.
     
  Odstavki 1, 2 in 4 se uporabljajo tudi, kadar potnik let zamudi zaradi:










  (a) | vzleta pred časom odhoda po voznem redu, čeprav je potnik na letališče prispel pravočasno v skladu s členom 3(2); ali |
| --- | --- | --- |

(ba)

doda se naslednji odstavek:

„5a.
     
  Odstavki 1, 2 in 4 se uporabljajo tudi, kadar potnik let zamudi zaradi:

(a)

vzleta pred časom odhoda po voznem redu, čeprav je potnik na letališče prispel pravočasno v skladu s členom 3(2); ali

| (b) | spremembe časa odhoda po voznem redu na zgodnejši čas, o kateri potnik ni bil obveščen najmanj 24 ur vnaprej; dokazno breme, da je bil potnik pravočasno obveščen o spremembi časa odhoda po voznem redu, nosi dejanski letalski prevoznik. |
| --- | --- |

(b)

spremembe časa odhoda po voznem redu na zgodnejši čas, o kateri potnik ni bil obveščen najmanj 24 ur vnaprej; dokazno breme, da je bil potnik pravočasno obveščen o spremembi časa odhoda po voznem redu, nosi dejanski letalski prevoznik.

| 4. | Člen 5 se spremeni:






  (a) | točki (a) in (b) odstavka 1 se nadomestita z naslednjim:






  „(a) | zadevnim potnikom dejanski letalski prevoznik ponudi možnost izbire med povračilom stroškov, nadaljevanjem potovanja s spremembo poti ali odložitvijo potovanja
  na poznejši čas
  v 
  istem dnevu ali na poznejši datum v
  skladu s členom 8; in [Sprememba 63] |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Člen 5 se spremeni:

(a)

točki (a) in (b) odstavka 1 se nadomestita z naslednjim:

„(a)

zadevnim potnikom dejanski letalski prevoznik ponudi možnost izbire med povračilom stroškov, nadaljevanjem potovanja s spremembo poti ali odložitvijo potovanja
  na poznejši čas
  v 
  istem dnevu ali na poznejši datum v
  skladu s členom 8; in [Sprememba 63]

| (b) | zadevnim potnikom dejanski letalski prevoznik v primeru spremembe poti, kadar je utemeljeno pričakovani čas odhoda leta vsaj dve uri po načrtovanem odhodu odpovedanega leta, zagotovi oskrbo iz člena 9; in“; |
| --- | --- |

(b)

zadevnim potnikom dejanski letalski prevoznik v primeru spremembe poti, kadar je utemeljeno pričakovani čas odhoda leta vsaj dve uri po načrtovanem odhodu odpovedanega leta, zagotovi oskrbo iz člena 9; in“;

| (aa) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Kadar so potniki obveščeni o odpovedi leta, jih dejanski letalski prevoznik ali organizator potovanja obvesti o vseh njihovih pravicah v skladu s členom 5(1) in o možnih drugih vrstah prevoza.“

  [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(aa)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Kadar so potniki obveščeni o odpovedi leta, jih dejanski letalski prevoznik ali organizator potovanja obvesti o vseh njihovih pravicah v skladu s členom 5(1) in o možnih drugih vrstah prevoza.“

  [Sprememba 64]

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Dejanski letalski prevoznik ni obvezan plačati odškodnine v skladu s členom 7, če lahko dokaže, da so za odpoved leta krive izredne razmere in da se odpovedi ne bi bilo mogoče izogniti, tudi če bi bili sprejeti vsi ustrezni ukrepi. Na takšne izredne razmere se je mogoče sklicevati samo, če vplivajo na zadevni let ali prejšnji let, opravljen z istim letalom.
  Če letalski prevoznik ne predloži dokaza o obstoju izrednih razmer v pisni obliki, plača odškodnino iz člena 7




  Prvi pododstavek letalskih prevoznikov ne razrešuje obveznosti, da potnikom zagotavljajo pomoč v skladu s členom 5(1)(b) te uredbe..
  “; [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Dejanski letalski prevoznik ni obvezan plačati odškodnine v skladu s členom 7, če lahko dokaže, da so za odpoved leta krive izredne razmere in da se odpovedi ne bi bilo mogoče izogniti, tudi če bi bili sprejeti vsi ustrezni ukrepi. Na takšne izredne razmere se je mogoče sklicevati samo, če vplivajo na zadevni let ali prejšnji let, opravljen z istim letalom.
  Če letalski prevoznik ne predloži dokaza o obstoju izrednih razmer v pisni obliki, plača odškodnino iz člena 7

Prvi pododstavek letalskih prevoznikov ne razrešuje obveznosti, da potnikom zagotavljajo pomoč v skladu s členom 5(1)(b) te uredbe..
  “; [Sprememba 65]

| (c) | doda se naslednji odstavek 5:
  „5.   Na letališčih, kjer letni promet v najmanj treh zaporednih letih ni manjši od treh milijonov potnikov, organ upravljanja letališča zagotovi, da se operacije letališča in uporabnikov letališč, zlasti letalskih prevoznikov in izvajalcev storitev zemeljske oskrbe, usklajujejo prek ustreznega načrta ukrepanja v nepredvidljivih razmerah, Ob upoštevanju možnih primerov več odpovedi in/ali zamud letov, ki lahko povzročijo, da številni potniki obtičijo na letališču, vključno s primeri insolventnosti letalskega prevoznika ali preklica operativne licence. Načrt

  , bi morali organi upravljanja letališča na letališčih Unije, katerih letni promet v najmanj treh zaporednih letih ni manjši od 1,5 milijona potnikov, z ustreznim načrtom
  ukrepanja v nepredvidljivih razmerah
  zagotoviti ustrezno usklajevanje uporabnikov letališč.




  Organ upravljanja letališča pripravi načrt ukrepanja v nepredvidljivih razmerah v sodelovanju z uporabniki letališča, zlasti z letalskimi prevozniki, izvajalci storitev zemeljske oskrbe, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, letališkimi maloprodajnimi mesti in izvajalci posebne pomoči za invalidne potnike ali potnike z zmanjšano zmožnostjo gibanja, ter po potrebi z udeležbo ustreznih nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov in organizacij.



  se pripravi tako, da potnikom, ki obtičijo na letališču, zagotavlja ustrezne informacije in pomoč. Organ upravljanja letališča

  Organ upravljanja letališča
  načrt ukrepanja v nepredvidljivih razmerah in njegove morebitne spremembe predloži nacionalnemu izvršilnemu organu iz člena 16.
  Države članice zagotovijo, da ima nacionalni izvršilni organ na voljo zmogljivosti in sredstva za učinkovito delovanje v zvezi z načrti ukrepanja v nepredvidljivih razmerah in po potrebi za njihovo prilagoditev.


  Na letališčih, ki ne dosegajo zgoraj navedenega praga, si organ upravljanja letališča na vse možne načine prizadeva usklajevati uporabnike letališča ter potnike, ki so obtičali v takšnih razmerah, obvešča in jim pomaga.“; [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek 5:

„5.   Na letališčih, kjer letni promet v najmanj treh zaporednih letih ni manjši od treh milijonov potnikov, organ upravljanja letališča zagotovi, da se operacije letališča in uporabnikov letališč, zlasti letalskih prevoznikov in izvajalcev storitev zemeljske oskrbe, usklajujejo prek ustreznega načrta ukrepanja v nepredvidljivih razmerah, Ob upoštevanju možnih primerov več odpovedi in/ali zamud letov, ki lahko povzročijo, da številni potniki obtičijo na letališču, vključno s primeri insolventnosti letalskega prevoznika ali preklica operativne licence. Načrt

  , bi morali organi upravljanja letališča na letališčih Unije, katerih letni promet v najmanj treh zaporednih letih ni manjši od 1,5 milijona potnikov, z ustreznim načrtom
  ukrepanja v nepredvidljivih razmerah
  zagotoviti ustrezno usklajevanje uporabnikov letališč.

Organ upravljanja letališča pripravi načrt ukrepanja v nepredvidljivih razmerah v sodelovanju z uporabniki letališča, zlasti z letalskimi prevozniki, izvajalci storitev zemeljske oskrbe, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, letališkimi maloprodajnimi mesti in izvajalci posebne pomoči za invalidne potnike ali potnike z zmanjšano zmožnostjo gibanja, ter po potrebi z udeležbo ustreznih nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov in organizacij.

se pripravi tako, da potnikom, ki obtičijo na letališču, zagotavlja ustrezne informacije in pomoč. Organ upravljanja letališča

  Organ upravljanja letališča
  načrt ukrepanja v nepredvidljivih razmerah in njegove morebitne spremembe predloži nacionalnemu izvršilnemu organu iz člena 16.
  Države članice zagotovijo, da ima nacionalni izvršilni organ na voljo zmogljivosti in sredstva za učinkovito delovanje v zvezi z načrti ukrepanja v nepredvidljivih razmerah in po potrebi za njihovo prilagoditev.

Na letališčih, ki ne dosegajo zgoraj navedenega praga, si organ upravljanja letališča na vse možne načine prizadeva usklajevati uporabnike letališča ter potnike, ki so obtičali v takšnih razmerah, obvešča in jim pomaga.“; [Sprememba 66]

| (ca) | doda se odstavek 5a:




  „5a.
     
  Letalski prevozniki ne smejo zmanjšati svojih obveznosti, določenih s to uredbo, obenem pa se pripravi načrt ukrepanja v nepredvidljivih razmerah iz odstavka 5, s katerim se opredeli usklajeno ukrepanje, kjer je potrebno, da se zagotovi posredovanje ustreznih informacij in pomoči potnikom, ki so obtičali na letališču, zlasti invalidom in osebam z zmanjšano možnostjo gibanja, in sicer glede:








  — | posredovanja informacij potnikom, ki so obtičali na letališču ali ki se odpravljajo na letališče za začetek potovanja z letalom; |
| --- | --- | --- |

(ca)

doda se odstavek 5a:

„5a.
     
  Letalski prevozniki ne smejo zmanjšati svojih obveznosti, določenih s to uredbo, obenem pa se pripravi načrt ukrepanja v nepredvidljivih razmerah iz odstavka 5, s katerim se opredeli usklajeno ukrepanje, kjer je potrebno, da se zagotovi posredovanje ustreznih informacij in pomoči potnikom, ki so obtičali na letališču, zlasti invalidom in osebam z zmanjšano možnostjo gibanja, in sicer glede:

—

posredovanja informacij potnikom, ki so obtičali na letališču ali ki se odpravljajo na letališče za začetek potovanja z letalom;

| — | zagotavljanja namestitve na kraju samem, če veliko število potnikov, ki so obtičali na letališču, presega zmogljivosti hotelske namestitve; |
| --- | --- |

—

zagotavljanja namestitve na kraju samem, če veliko število potnikov, ki so obtičali na letališču, presega zmogljivosti hotelske namestitve;

| — | posredovanja informacij in pomoči potnikom, ki so jih prizadele omejitve iz člena 9(4) in (5); |
| --- | --- |

—

posredovanja informacij in pomoči potnikom, ki so jih prizadele omejitve iz člena 9(4) in (5);

| — | spremembe poti za potnike, ki so obtičali na letališču, z drugimi prevozniki in prevoznimi sredstvi z omejenimi stroški za potnike ali brez stroškov zanje, če je dejanski letalski prevoznik prenehal poslovati.“
  [Sprememba 67] |
| --- | --- |

—

spremembe poti za potnike, ki so obtičali na letališču, z drugimi prevozniki in prevoznimi sredstvi z omejenimi stroški za potnike ali brez stroškov zanje, če je dejanski letalski prevoznik prenehal poslovati.“
  [Sprememba 67]

| (cb) | doda se naslednji odstavek 5b:




  „5b.
     
  Letalski prevozniki pripravijo in uvedejo natančne postopke, s pomočjo katerih lahko učinkovito in dosledno spoštujejo to uredbo, zlasti v primeru zamud, odpovedi, zavrnitve vkrcanja, obsežnih motenj in insolventnosti. V okviru teh postopkov se jasno navede kontaktna oseba letalskega prevoznika na vsakem letališču, ki je odgovorna za posredovanje zanesljivih informacij v zvezi z oskrbo, pomočjo, spremembo poti ali povračilom ter za izvedbo potrebnih takojšnjih ukrepov. Letalski prevoznik določi postopke in pogoje za zagotavljanje teh storitev tako, da lahko navedeni zastopnik izpolni to obveznost brez odlašanja. Letalski prevoznik te postopke in njihove spremembe sporoči nacionalnemu izvršilnemu organu, določenemu v skladu s členom 16.“ [Sprememba 68] |
| --- | --- |

(cb)

doda se naslednji odstavek 5b:

„5b.
     
  Letalski prevozniki pripravijo in uvedejo natančne postopke, s pomočjo katerih lahko učinkovito in dosledno spoštujejo to uredbo, zlasti v primeru zamud, odpovedi, zavrnitve vkrcanja, obsežnih motenj in insolventnosti. V okviru teh postopkov se jasno navede kontaktna oseba letalskega prevoznika na vsakem letališču, ki je odgovorna za posredovanje zanesljivih informacij v zvezi z oskrbo, pomočjo, spremembo poti ali povračilom ter za izvedbo potrebnih takojšnjih ukrepov. Letalski prevoznik določi postopke in pogoje za zagotavljanje teh storitev tako, da lahko navedeni zastopnik izpolni to obveznost brez odlašanja. Letalski prevoznik te postopke in njihove spremembe sporoči nacionalnemu izvršilnemu organu, določenemu v skladu s členom 16.“ [Sprememba 68]

| (cc) | doda se naslednji odstavek 5c:




  „5c.
     
  V primeru odpovedi leta zaradi insolventnosti, stečaja oziroma začasnega ali dokončnega prenehanja opravljanja dejavnosti letalskega prevoznika so potniki, ki obtičijo na letališču, upravičeni do povračila stroškov, povratnega leta na mesto odhoda ali spremembe poti in pravico do oskrbe v smislu členov 8 in 9 te uredbe. Tudi potniki, ki še niso začeli svojega potovanja so upravičeni do povračila stroškov. Letalski prevozniki dokažejo, da so sprejeli vse potrebne ukrepe, kot so sklenitev zavarovanja ali ustanovitev jamstvenega sklada, da bi po potrebi zagotovili oskrbo, povračilo stroškov ali spremembo poti potnikov, ki obtičijo na letališču. Te pravice se priznajo vsem zadevnim potnikom ne glede na kraj prebivanja, kraj odhoda ali kraj nakupa vozovnice.“ [Sprememba 69] |
| --- | --- |

(cc)

doda se naslednji odstavek 5c:

„5c.
     
  V primeru odpovedi leta zaradi insolventnosti, stečaja oziroma začasnega ali dokončnega prenehanja opravljanja dejavnosti letalskega prevoznika so potniki, ki obtičijo na letališču, upravičeni do povračila stroškov, povratnega leta na mesto odhoda ali spremembe poti in pravico do oskrbe v smislu členov 8 in 9 te uredbe. Tudi potniki, ki še niso začeli svojega potovanja so upravičeni do povračila stroškov. Letalski prevozniki dokažejo, da so sprejeli vse potrebne ukrepe, kot so sklenitev zavarovanja ali ustanovitev jamstvenega sklada, da bi po potrebi zagotovili oskrbo, povračilo stroškov ali spremembo poti potnikov, ki obtičijo na letališču. Te pravice se priznajo vsem zadevnim potnikom ne glede na kraj prebivanja, kraj odhoda ali kraj nakupa vozovnice.“ [Sprememba 69]

| 5. | Člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  Velika zamuda
  1.   Kadar dejanski letalski prevoznik utemeljeno pričakuje, da bo imel let zamudo, ali dejanski letalski prevoznik odloži odhod po voznem redu na čas po odhodu po prvotnem voznem redu, dejanski letalski prevoznik potnikom ponudi:






  (i) | pomoč, opredeljeno v členu 9(1)(a) in členu 9(2), kadar je zamuda najmanj dve uri; in |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Velika zamuda

1.   Kadar dejanski letalski prevoznik utemeljeno pričakuje, da bo imel let zamudo, ali dejanski letalski prevoznik odloži odhod po voznem redu na čas po odhodu po prvotnem voznem redu, dejanski letalski prevoznik potnikom ponudi:

(i)

pomoč, opredeljeno v členu 9(1)(a) in členu 9(2), kadar je zamuda najmanj dve uri; in

| (ii) | pomoč, opredeljeno v členu 9(1)(b) in 9(1)(c), kadar je zamuda najmanj pet ur

  tri ure
  in vključuje eno ali več noči

  nočni čas
  ; in [Sprememba 71] |
| --- | --- |

(ii)

pomoč, opredeljeno v členu 9(1)(b) in 9(1)(c), kadar je zamuda najmanj pet ur

  tri ure
  in vključuje eno ali več noči

  nočni čas
  ; in [Sprememba 71]

| (iii) | pomoč, opredeljeno v členu 8(1), kadar je zamuda najmanj pet ur

  tri ure
  . [Sprememba 72] |
| --- | --- |

(iii)

pomoč, opredeljeno v členu 8(1), kadar je zamuda najmanj pet ur

  tri ure
  . [Sprememba 72]

‚1a.
     
  Kadar dejanski letalski prevoznik čas odhoda po voznem redu prestavi za več kot tri ure na zgodnejši čas, potnikom ponudi povračilo stroškov, določeno v členu 8(1)(a), ali spremembo poti, določeno v členu 8(1)(b). Potnik lahko sam organizira spremembo poti in zahteva povračilo ustreznih stroškov, če dejanski letalski prevoznik ne ponudi možnosti spremembe poti v skladu s členom 8(1)(b).‘ [Sprememba 73]

2.   V primeru prihoda v končni namembni kraj imajo potniki pravico od dejanskega letalskega prevoznika zahtevati odškodnino v skladu s členom 7:

| (a) | pet

  tri ure
  ali več ur po času prihoda po voznem redu za vse poti znotraj Skupnosti in za poti v tretje države ali iz njih, dolge 3 500 km ali manj; |
| --- | --- |

(a)

pet

  tri ure
  ali več ur po času prihoda po voznem redu za vse poti znotraj Skupnosti in za poti v tretje države ali iz njih, dolge 3 500 km ali manj;

| (b) | devet

  pet
  ali več ur po času prihoda po voznem redu za poti
  znotraj Skupnosti, dolge 3 500 km, ali za poti
  v tretje države ali iz njih, daljše od 3 500 in krajše od 6 000 km; |
| --- | --- |

(b)

devet

  pet
  ali več ur po času prihoda po voznem redu za poti
  znotraj Skupnosti, dolge 3 500 km, ali za poti
  v tretje države ali iz njih, daljše od 3 500 in krajše od 6 000 km;

| (c) | dvanajst

  sedem
  ali več ur po času prihoda po voznem redu za poti v tretje države ali iz njih, dolge

  daljše od
  6 000 km ali več; [Sprememba 74] |
| --- | --- |

(c)

dvanajst

  sedem
  ali več ur po času prihoda po voznem redu za poti v tretje države ali iz njih, dolge

  daljše od
  6 000 km ali več; [Sprememba 74]

3.   Odstavek 2 se uporablja tudi, kadar dejanski letalski prevoznik spremeni čas odhoda in prihoda po voznem redu ter s tem povzroči zamudo glede na čas prihoda po prvotnem voznem redu, razen če je bil potnik o spremembi voznega reda obveščen več kot 15 dni pred časom odhoda po prvotnem voznem redu.

4.   Dejanski letalski prevoznik ni dolžan plačati odškodnine v skladu s členom 7, če lahko dokaže, da so za zamudo ali spremembo voznega reda krive izredne razmere in da se zamudi ali spremembi voznega reda ne bi bilo mogoče izogniti, tudi če bi bili sprejeti vsi ustrezni ukrepi.

Na takšne izredne razmere se je mogoče sklicevati samo, če vplivajo na zadevni let ali prejšnji let, opravljen z istim letalom.
  Če letalski prevoznik ne predloži dokaza o obstoju izrednih razmer v pisni obliki, plača odškodnino iz člena 7. Navedena določba letalskih prevoznikov ne razrešuje obveznosti, da potnikom zagotavljajo pomoč v skladu s členom 5(1)(b) te uredbe. [Sprememba 75]

5.   Kadar je zamuda zaradi čakanja letala na vzletni stezi daljša od ene ure, dejanski letalski prevoznik ob upoštevanju varnostnih omejitev brezplačno zagotovi dostop do toaletnih prostorov in pitne vode, poskrbi za ustrezno ogrevanje ali hlajenje potniške kabine ter zagotovi, da je na voljo ustrezna zdravstvena oskrba, če je potrebna. Kadar zamuda zaradi čakanja letala na vzletni stezi doseže največ pet ur

  dve uri
  , se letalo vrne na izhod ali drugo ustrezno mesto za izkrcanje, kjer je potnikom dovoljeno izkrcanje in ponujena pomoč iz odstavka 1, razen če letalo svojega mesta na vzletni stezi ne more zapustiti iz razlogov, povezanih z varnostjo ali varovanjem.
  Po zamudi, ki je v celoti daljša od treh ur od prvotnega časa odhoda, so potniki deležni pomoči iz odstavka 1, vključno z možnostjo povračila stroškov, povratnega leta in spremembe poti iz člena 8(1) in so o tem ustrezno obveščeni.
  “; [Sprememba 76]

| 6. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 6a
  Zamujen povezovalni let
  1.   Kadar potnik zaradi zamude ali spremembe voznega reda prejšnjega leta zamudi povezovalni let,
  za katerega ima rezervacijo, vključno z rezervacijo na drugem letu v primeru spremembe poti,
  mu dejanski letalski prevoznik naslednjega povezovalnega

  prejšnjega
  leta s sedežem v Skupnosti

  Uniji, ki je odgovoren za to zamudo ali spremembo voznega reda,
  ponudi: [Sprememba 77]







  (i) | pomoč, opredeljeno v členu 9(1)(a) in členu 9(2), kadar se čakalni čas potnika za povezovalni let podaljša za najmanj dve uri; in |
| --- | --- | --- |

6.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 6a

Zamujen povezovalni let

1.   Kadar potnik zaradi zamude ali spremembe voznega reda prejšnjega leta zamudi povezovalni let,
  za katerega ima rezervacijo, vključno z rezervacijo na drugem letu v primeru spremembe poti,
  mu dejanski letalski prevoznik naslednjega povezovalnega

  prejšnjega
  leta s sedežem v Skupnosti

  Uniji, ki je odgovoren za to zamudo ali spremembo voznega reda,
  ponudi: [Sprememba 77]

(i)

pomoč, opredeljeno v členu 9(1)(a) in členu 9(2), kadar se čakalni čas potnika za povezovalni let podaljša za najmanj dve uri; in

| (ii) | spremembo poti, kot je opredeljena v členu 8(1)(b); in |
| --- | --- |

(ii)

spremembo poti, kot je opredeljena v členu 8(1)(b); in

| (iii) | pomoč, opredeljeno v členu 9(1)(b) in 9(1)(c), kadar je čas odhoda po voznem redu nadomestnega leta ali drugega prevoza, ponujenega v skladu s členom 8, vsaj pet ur

  tri ure
  po času odhoda zamujenega leta po voznem redu in zamuda vključuje eno ali več noči

  nočni čas
  . [Sprememba 78] |
| --- | --- |

(iii)

pomoč, opredeljeno v členu 9(1)(b) in 9(1)(c), kadar je čas odhoda po voznem redu nadomestnega leta ali drugega prevoza, ponujenega v skladu s členom 8, vsaj pet ur

  tri ure
  po času odhoda zamujenega leta po voznem redu in zamuda vključuje eno ali več noči

  nočni čas
  . [Sprememba 78]

2.   Kadar potnik zaradi
  spremembe voznega reda ali
  zamude prejšnjega povezovalnega leta
  za najmanj 90 minut, izračunano glede na čas prihoda v kraj prestopa,
  zamudi povezovalni let, ima v skladu s členom 6(2) pravico zahtevati odškodnino od letalskega prevoznika, ki je opravil zadevni prejšnji let in ima sedež v Skupnosti

  Uniji
  . V ta namen se
  celotna
  zamuda izračuna glede na čas prihoda v končni namembni kraj po voznem redu. [Sprememba 79]

3.   Odstavek 2 ne posega v dogovore o odškodnini, sklenjene med prizadetimi letalskimi prevozniki.

4.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata tudi za letalske prevoznike tretjih držav, ki opravljajo povezovalne lete na letališča EU ali z njih

  z letališča v Uniji
  na
  drugo letališče v Uniji
  ali z 
  letališča v Uniji na letališče zunaj nje
  .“[Sprememba 80]

| 7. | Člen 7 se spremeni:







  (a) | v odstavku 1 se beseda „lete“ nadomesti s „poti“;









  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Člen 7 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se beseda „lete“ nadomesti s „poti“;

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Pri sklicevanju na ta člen potniki prejmejo odškodnino v višini:

| a) | 300 EUR za vse poti do vključno 2 500 kilometrov; |
| --- | --- |

a)

300 EUR za vse poti do vključno 2 500 kilometrov;

| b) | 400 EUR za vse poti med 2 500 in 6 000 kilometri |
| --- | --- |

b)

400 EUR za vse poti med 2 500 in 6 000 kilometri

| c) | 600 EUR za vse poti, dolge 6 000 kilometrov ali več; |
| --- | --- |

c)

600 EUR za vse poti, dolge 6 000 kilometrov ali več;

Za določitev oddaljenosti, ki jo je treba upoštevati, se šteje zadnji kraj, na katerega bo potnik zaradi zavrnitve vkrcanja ali odpovedi leta prispel z zamudo glede na predvideni vozni red letov.“ [Sprememba 81]

| (b) | odstavki 2, 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:
  „2.   Kadar potnik izbere nadaljevanje potovanja v skladu s členom 8(1)(b), lahko pravica do odškodnine nastane samo enkrat med potovanjem v končni namembni kraj, tudi če med spremembo poti pride do nove odpovedi leta ali če potnik zamudi povezovalni let.
  3.   
  V dogovoru s potnikom se
  odškodnina iz odstavka 1 se izplača v gotovini, z elektronskim bančnim nakazilom,
  vračilom na kreditno kartico ali
  bančnim nalogom ali bančnimi čeki
  na račun, ki ga navede upravičeni potnik
  .
  Komisija zneske odškodnine poveča v posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 16
  . [Sprememba 82]

  4.   Izračun razdalje iz odstavka 1 se izvede po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na Zemlji.
  5.   Letalski prevoznik lahko s potnikom sklene prostovoljni dogovor, ki nadomešča določbe o odškodnini

  o nadomestilu odškodnine
  iz odstavka 1
  z drugimi nedenarnimi ugodnostmi
  ,
  najmanj enake vrednosti (na primer letalski boni brez datuma izteka v višini 100 % vrednosti odškodnine),
  , če je ta dogovor potrjen z dokumentom, ki ga podpiše potnik in ki potnika opozarja na njegove pravice

  nedvoumno obvešča o njegovih pravicah
  do odškodnine iz te uredbe.
  Tak dogovor je mogoče skleniti šele po tem, ko so se dogodki, ki so pogoj za uveljavljanje pravic, zgodili.
  “; [Sprememba 83] |
| --- | --- |

(b)

odstavki 2, 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjim:

„2.   Kadar potnik izbere nadaljevanje potovanja v skladu s členom 8(1)(b), lahko pravica do odškodnine nastane samo enkrat med potovanjem v končni namembni kraj, tudi če med spremembo poti pride do nove odpovedi leta ali če potnik zamudi povezovalni let.

3.   
  V dogovoru s potnikom se
  odškodnina iz odstavka 1 se izplača v gotovini, z elektronskim bančnim nakazilom,
  vračilom na kreditno kartico ali
  bančnim nalogom ali bančnimi čeki
  na račun, ki ga navede upravičeni potnik
  .
  Komisija zneske odškodnine poveča v posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 16
  . [Sprememba 82]

4.   Izračun razdalje iz odstavka 1 se izvede po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na Zemlji.

5.   Letalski prevoznik lahko s potnikom sklene prostovoljni dogovor, ki nadomešča določbe o odškodnini

  o nadomestilu odškodnine
  iz odstavka 1
  z drugimi nedenarnimi ugodnostmi
  ,
  najmanj enake vrednosti (na primer letalski boni brez datuma izteka v višini 100 % vrednosti odškodnine),
  , če je ta dogovor potrjen z dokumentom, ki ga podpiše potnik in ki potnika opozarja na njegove pravice

  nedvoumno obvešča o njegovih pravicah
  do odškodnine iz te uredbe.
  Tak dogovor je mogoče skleniti šele po tem, ko so se dogodki, ki so pogoj za uveljavljanje pravic, zgodili.
  “; [Sprememba 83]

| (c) | V člen 7 se vstavi naslednji odstavek:




  (5a)
     
  Dokazno breme o tem, kdaj in kako je potnik sprejel način izplačila odškodnine ali povračila stroškov vozovnice, določen v členu 7(3), ter ali je potnik sprejel dogovor iz odstavka 5 in kdaj, nosi dejanski letalski prevoznik. [Sprememba 84] |
| --- | --- |

(c)

V člen 7 se vstavi naslednji odstavek:

(5a)
     
  Dokazno breme o tem, kdaj in kako je potnik sprejel način izplačila odškodnine ali povračila stroškov vozovnice, določen v členu 7(3), ter ali je potnik sprejel dogovor iz odstavka 5 in kdaj, nosi dejanski letalski prevoznik. [Sprememba 84]

| 8. | člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8
  Pravica do povračila stroškov ali spremembe poti
  1.   Pri sklicevanju na ta člen se potnikom brezplačno ponudi možnost izbire med tremi možnostmi:






  (a) | — | povračilom stroškov v sedmih
  delovnih
  dneh po vložitvi zahteve potnika na način iz člena 7(3) v višini cene leta

  vozovnice
  , za tisti del ali tiste dele poti, ki niso bili opravljeni, in za tisti del ali tiste dele poti, ki so bili že opravljeni, če let ne služi več namenu glede na potnikov prvotni potovalni načrt, skupaj s, [Sprememba 85] |
| --- | --- | --- | --- |

8.

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Pravica do povračila stroškov ali spremembe poti

1.   Pri sklicevanju na ta člen se potnikom brezplačno ponudi možnost izbire med tremi možnostmi:

(a)

—

povračilom stroškov v sedmih
  delovnih
  dneh po vložitvi zahteve potnika na način iz člena 7(3) v višini cene leta

  vozovnice
  , za tisti del ali tiste dele poti, ki niso bili opravljeni, in za tisti del ali tiste dele poti, ki so bili že opravljeni, če let ne služi več namenu glede na potnikov prvotni potovalni načrt, skupaj s, [Sprememba 85]

| — | kadar je to potrebno, povratnim letom na izhodiščno mesto odhoda takoj, ko je mogoče; |
| --- | --- |

—

kadar je to potrebno, povratnim letom na izhodiščno mesto odhoda takoj, ko je mogoče;

| (b) | nadaljevanjem potovalnega načrta potnika s spremembo poti pod primerljivimi pogoji prevoza v njegov končni namembni kraj takoj, ko je mogoče; ali |
| --- | --- |

(b)

nadaljevanjem potovalnega načrta potnika s spremembo poti pod primerljivimi pogoji prevoza v njegov končni namembni kraj takoj, ko je mogoče; ali

| (c) | spremembo poti pod primerljivimi pogoji prevoza v njegov končni namembni kraj pozneje, ko potniku ustreza, glede na razpoložljivost sedežev. |
| --- | --- |

(c)

spremembo poti pod primerljivimi pogoji prevoza v njegov končni namembni kraj pozneje, ko potniku ustreza, glede na razpoložljivost sedežev.

2.   Odstavek 1(a) se uporablja tudi za potnike, katerih leti so del paketa, razen za pravico do povračila stroškov, kadar takšna pravica izhaja iz Direktive 90/314/EGS.

(2a)
     
  Odstavek 1(b) se uporablja tudi v primerih, ko je letalo vzletelo, vendar je moralo nato pristati na letališču, ki ni namembno letališče. Letalski prevoznik v skladu z odstavkom 3 krije stroške prevoza potnika od tega drugega letališča do letališča, za katerega je imel rezervacijo. [Sprememba 86]

3.   Če dejanski letalski prevoznik ponudi potniku let na drugo letališče ali z drugega letališča od tistega, za katerega je imel rezervacijo, tedaj dejanski letalski prevoznik krije stroške prevoza potnika od nadomestnega letališča do letališča, za katerega je imel rezervacijo, ali, glede na namembno letališče, do drugega bližnjega kraja, o katerem se dogovori s potnikom.

4.   Za povratni let ali lete iz odstavka 1(a) ali spremembo poti iz odstavka 1(b) ali 1(c) se lahko po dogovoru s potnikom uporabijo leti drugega letalskega prevoznika, druga sprememba poti ali drugo prevozno sredstvo.

5.   Kadar potniki izberejo možnost iz točke (b) odstavka 1, imajo glede na razpoložljivost
  in pod pogojem, da obstajajo primerljive alternative,
  pravico do spremembe poti
  takoj, ko je mogoče,
  prek drugega letalskega prevoznika ali z drugim prevoznim sredstvom, če dejanski letalski prevoznik ne more zagotoviti prevoza potnika na lastnih letih tako, da bi potnik v končni namembni kraj prispel v dvanajstih

  osmih
  urah po času prihoda po voznem redu. Ne glede na člen 22(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008

   (11)

  drugi Letalski prevoznik ali ponudnik prevoza

  v 30 minutah po času odhoda po voznem redu obvesti potnika,
  ali
  mu bo lahko prevoz pravočasno zagotovil na lastnih letih. Potnik ima pravico zavrniti spremembo poti
  z drugim prevoznim sredstvom pogodbenemu prevozniku ne sme zaračunati cene, višje od povprečne cene, ki so jo njegovi potniki plačali za enakovredne storitve v zadnjih treh mesecih

  in v tem primeru med čakanjem na spremembo poti ohrani pravice do oskrbe, kot so določene v členu 9
  . [Sprememba 88]

6.   Kadar se potnikom v skladu z odstavkom 1 ponudi popolna ali delna sprememba poti z drugim prevoznim sredstvom, se ta uredba za prevoz, opravljen z navedenim drugim prevoznim sredstvom, uporablja, kot če bi bil prevoz opravljen z letalom s fiksnimi krilnimi površinami.

  člen 6a v skladu z obstoječo ureditvijo spremembe poti med dejanskim letalskim prevoznikom in drugim prevoznim sredstvom. Letalski prevoznik je še naprej odgovoren za uporabo te uredbe za celotno pot.
  “; [Sprememba 89]

(11)  
  UL L 293, 31.10.2008, str. 3."

| (8a) | V členu 8 se doda naslednji odstavek:




  „6a.
     
  Potnik lahko sam organizira spremembo poti in zahtevek za povračilo ustreznih stroškov, če dejanski letalski prevoznik ne ponudi možnosti spremembe poti v skladu s točko (b) odstavka 1.“ [Sprememba 90] |
| --- | --- |

(8a)

V členu 8 se doda naslednji odstavek:

„6a.
     
  Potnik lahko sam organizira spremembo poti in zahtevek za povračilo ustreznih stroškov, če dejanski letalski prevoznik ne ponudi možnosti spremembe poti v skladu s točko (b) odstavka 1.“ [Sprememba 90]

| 9. | Člen 9 se spremeni:








  (-a) | v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:








  „(a) | obroke hrane in osvežilne napitke
  . Letalski prevoznik samodejno in na vsako zahtevo potnikov poleg obrokov hrane zagotovi tudi pitno vodo.“ [Sprememba 91] |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Člen 9 se spremeni:

(-a)

v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

obroke hrane in osvežilne napitke
  . Letalski prevoznik samodejno in na vsako zahtevo potnikov poleg obrokov hrane zagotovi tudi pitno vodo.“ [Sprememba 91]

| (a) | v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | prevoz med letališčem in krajem

  od letališča do kraja
  nastanitve (hotel, kraj prebivališča potnika ali drugo)
  in nazaj
  .“; [Sprememba 92] |
| --- | --- | --- |

(a)

v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

prevoz med letališčem in krajem

  od letališča do kraja
  nastanitve (hotel, kraj prebivališča potnika ali drugo)
  in nazaj
  .“; [Sprememba 92]

| (aa) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Poleg tega se potnikom ponudi, da brezplačno opravijo dva telefonska klica ter brezplačno pošljejo dve sporočili po faksu ali po elektronski pošti.“

  [Sprememba 93] |
| --- | --- |

(aa)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Poleg tega se potnikom ponudi, da brezplačno opravijo dva telefonska klica ter brezplačno pošljejo dve sporočili po faksu ali po elektronski pošti.“

  [Sprememba 93]

| (ab) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Pri izvajanju tega člena dejanski letalski prevoznik še zlasti posveti pozornost potrebam invalidov, oseb z zmanjšano zmožnostjo gibanja in vsem osebam, ki jih spremljajo, kakor tudi potrebam mater in očetov, ki potujejo z majhnimi otroki, ter otrok, ki potujejo brez odraslih skrbnikov.“;

  [Sprememba 94] |
| --- | --- |

(ab)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Pri izvajanju tega člena dejanski letalski prevoznik še zlasti posveti pozornost potrebam invalidov, oseb z zmanjšano zmožnostjo gibanja in vsem osebam, ki jih spremljajo, kakor tudi potrebam mater in očetov, ki potujejo z majhnimi otroki, ter otrok, ki potujejo brez odraslih skrbnikov.“;

  [Sprememba 94]

| (ac) | doda se odstavek:




  „3a.
     
  Upravni organi letališč za potnike brezplačno zagotovijo posebne prostore za osebe z visoko stopnjo invalidnosti, ki potrebujejo prostore za preoblačenje in stranišča, na vseh letališčih Unije z letnim prometom več kot milijon potnikov.“; [Sprememba 95] |
| --- | --- |

(ac)

doda se odstavek:

„3a.
     
  Upravni organi letališč za potnike brezplačno zagotovijo posebne prostore za osebe z visoko stopnjo invalidnosti, ki potrebujejo prostore za preoblačenje in stranišča, na vseh letališčih Unije z letnim prometom več kot milijon potnikov.“; [Sprememba 95]

| (b) | dodajo se naslednji odstavki:
  „4.   Če lahko dejanski letalski prevoznik dokaže, da so za odpoved leta, zamudo ali spremembo voznega reda krive izredne razmere in da se odpovedi leta, zamudi ali spremembi voznega reda ne bi bilo mogoče izogniti, tudi če bi bili
  pravilno
  sprejeti vsi ustrezni ukrepi, lahko skupne stroške

  nato celotno trajanje
  nastanitve, zagotovljene

  zagotovljeno
  v skladu z odstavkom 1(b), omeji na 100

  največ pet noči. Če se potnik odloči, da bo sam poskrbel za nastanitev, lahko letalski prevoznik stroške nastanitve nadalje omeji na 125
   EUR na noč na potnika in na največ tri noči. Če se dejanski letalski prevoznik odloči uporabiti to omejitev, mora potnikom po navedenih 3

  petih
  nočeh poleg veljavnih obveznosti obveščanja iz člena 14 posredovati še informacije o razpoložljivi nastanitvi.


  Ta omejitev v nobenem primeru ne posega v obveznost dejanskega letalskega prevoznika, da zagotovi nastanitev, to obveznost pa mora izpolniti prednostno. Ta omejitev se ne uporablja, kadar letalski prevoznik ne zagotovi nastanitve. [Sprememba 96]


  5.   Obveznost zagotovitve nastanitve v skladu z odstavkom 1(b) se ne uporablja, kadar je dolžina leta 250 km ali manj in je predvideno, da bo let opravljen z letalom z največ 80 sedeži, razen v primeru povezovalnih letov. Če se dejanski letalski prevoznik odloči, da bo uporabil to izjemo, mora potnikom kljub temu posredovati informacije o razpoložljivi nastanitvi.
  [Sprememba 97]

  6.   Kadar potnik na letališču odhoda izbere povračilo stroškov v skladu s členom 8(1)(a) ali izbere spremembo poti na poznejši datum v skladu s členom 8(1)(c), potnik v zvezi z zadevnim letom nima drugih pravic glede oskrbe na podlagi člena 9(1).
  Če ima potnik zaradi te odločitve dokazljivo stroške za prihod na letališče in odhod z njega, mu je treba te stroške za prihod na neizkoriščen let v celoti povrniti.
  “; [Sprememba 98] |
| --- | --- |

(b)

dodajo se naslednji odstavki:

„4.   Če lahko dejanski letalski prevoznik dokaže, da so za odpoved leta, zamudo ali spremembo voznega reda krive izredne razmere in da se odpovedi leta, zamudi ali spremembi voznega reda ne bi bilo mogoče izogniti, tudi če bi bili
  pravilno
  sprejeti vsi ustrezni ukrepi, lahko skupne stroške

  nato celotno trajanje
  nastanitve, zagotovljene

  zagotovljeno
  v skladu z odstavkom 1(b), omeji na 100

  največ pet noči. Če se potnik odloči, da bo sam poskrbel za nastanitev, lahko letalski prevoznik stroške nastanitve nadalje omeji na 125
   EUR na noč na potnika in na največ tri noči. Če se dejanski letalski prevoznik odloči uporabiti to omejitev, mora potnikom po navedenih 3

  petih
  nočeh poleg veljavnih obveznosti obveščanja iz člena 14 posredovati še informacije o razpoložljivi nastanitvi.

Ta omejitev v nobenem primeru ne posega v obveznost dejanskega letalskega prevoznika, da zagotovi nastanitev, to obveznost pa mora izpolniti prednostno. Ta omejitev se ne uporablja, kadar letalski prevoznik ne zagotovi nastanitve. [Sprememba 96]

5.   Obveznost zagotovitve nastanitve v skladu z odstavkom 1(b) se ne uporablja, kadar je dolžina leta 250 km ali manj in je predvideno, da bo let opravljen z letalom z največ 80 sedeži, razen v primeru povezovalnih letov. Če se dejanski letalski prevoznik odloči, da bo uporabil to izjemo, mora potnikom kljub temu posredovati informacije o razpoložljivi nastanitvi.
  [Sprememba 97]

6.   Kadar potnik na letališču odhoda izbere povračilo stroškov v skladu s členom 8(1)(a) ali izbere spremembo poti na poznejši datum v skladu s členom 8(1)(c), potnik v zvezi z zadevnim letom nima drugih pravic glede oskrbe na podlagi člena 9(1).
  Če ima potnik zaradi te odločitve dokazljivo stroške za prihod na letališče in odhod z njega, mu je treba te stroške za prihod na neizkoriščen let v celoti povrniti.
  “; [Sprememba 98]

| (-10) | Uvodni del člena 10(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Če dejanski prevoznik namesti potnika v nižjem razredu, kakor ga zagotavlja njegova vozovnica, tedaj v sedmih delovnih dneh in na način iz člena 7(3) povrne stroške v višini:
  “[Sprememba 99] |
| --- | --- |

(-10)

Uvodni del člena 10(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Če dejanski prevoznik namesti potnika v nižjem razredu, kakor ga zagotavlja njegova vozovnica, tedaj v sedmih delovnih dneh in na način iz člena 7(3) povrne stroške v višini:
  “[Sprememba 99]

| 10. | V točkah (a), (b) in (c) v odstavku 2 člena 10 se pojem „cene vozovnice“ nadomesti s „cene leta“; |
| --- | --- |

10.

V točkah (a), (b) in (c) v odstavku 2 člena 10 se pojem „cene vozovnice“ nadomesti s „cene leta“;

| 11. | V členu 11 se doda naslednji odstavek

  dodajo naslednji odstavki
  ::
  „3.   Dejanski letalski prevoznik ne uporablja omejitev iz člena 9(4) in 9(5), če je potnik
  invalid ali
  oseba z zmanjšano zmožnostjo gibanja ali oseba, ki jo spremlja, otrok brez spremstva, nosečnica ali oseba, ki potrebuje posebno zdravstveno pomoč, če je bil
  dejanski
  letalski prevoznik ali njegov zastopnik ali organizator potovanja o potrebi po pomoči obveščen vsaj 48 ur pred časom odhoda leta po voznem redu. Šteje se, da takšno obvestilo velja za celotno pot

  potovanje
  in povratno pot

  potovanje
  , če je bila za obe poti sklenjena pogodba z istim letalskim prevoznikom

  sta obe potovanji vključeni v isto vozovnico;




  Letalski prevozniki si morajo hkrati prizadevati tudi za to, da zagotovijo dobre razmere za oskrbo psov vodnikov in pomočnikov. Informacije o dostopni pomoči in določbah se zagotovijo z različnimi dostopnimi komunikacijskimi sredstvi
  .; [Sprememba 100]



  3a
     
  Letalsko osebje opravi usposabljanje za pomoč invalidnim osebam ali osebam z zmanjšano zmožnostjo gibanja, da se lahko te lažje vkrcajo na letalo in izkrcajo z njega. [Sprememba 101]



  3b.
     
  Letalska družba ne sme zavrniti vkrcanja invalidnemu potniku ali potniku z zmanjšano zmožnostjo gibanja z obrazložitvijo, da nima spremstva, in ne sme zahtevati sistematične navzočnosti spremljevalca.“ [Sprememba 102] |
| --- | --- |

11.

V členu 11 se doda naslednji odstavek

  dodajo naslednji odstavki
  ::

„3.   Dejanski letalski prevoznik ne uporablja omejitev iz člena 9(4) in 9(5), če je potnik
  invalid ali
  oseba z zmanjšano zmožnostjo gibanja ali oseba, ki jo spremlja, otrok brez spremstva, nosečnica ali oseba, ki potrebuje posebno zdravstveno pomoč, če je bil
  dejanski
  letalski prevoznik ali njegov zastopnik ali organizator potovanja o potrebi po pomoči obveščen vsaj 48 ur pred časom odhoda leta po voznem redu. Šteje se, da takšno obvestilo velja za celotno pot

  potovanje
  in povratno pot

  potovanje
  , če je bila za obe poti sklenjena pogodba z istim letalskim prevoznikom

  sta obe potovanji vključeni v isto vozovnico;

Letalski prevozniki si morajo hkrati prizadevati tudi za to, da zagotovijo dobre razmere za oskrbo psov vodnikov in pomočnikov. Informacije o dostopni pomoči in določbah se zagotovijo z različnimi dostopnimi komunikacijskimi sredstvi
  .; [Sprememba 100]

3a
     
  Letalsko osebje opravi usposabljanje za pomoč invalidnim osebam ali osebam z zmanjšano zmožnostjo gibanja, da se lahko te lažje vkrcajo na letalo in izkrcajo z njega. [Sprememba 101]

3b.
     
  Letalska družba ne sme zavrniti vkrcanja invalidnemu potniku ali potniku z zmanjšano zmožnostjo gibanja z obrazložitvijo, da nima spremstva, in ne sme zahtevati sistematične navzočnosti spremljevalca.“ [Sprememba 102]

| 11a. | V členu 12 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Ta uredba ne posega v pravice potnika do dodatne odškodnine. Odškodnina, odobrena na podlagi te uredbe, se ne sme vračunati v tak zahtevek za odškodnino.“

  [Sprememba 103] |
| --- | --- |

11a.

V členu 12 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Ta uredba ne posega v pravice potnika do dodatne odškodnine. Odškodnina, odobrena na podlagi te uredbe, se ne sme vračunati v tak zahtevek za odškodnino.“

  [Sprememba 103]

| 12. | Člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  Pravica do nadomestila
  Kadar dejanski letalski prevoznik plača odškodnino ali izpolni druge obveznosti, ki so mu naložene na podlagi te uredbe, se
  brez poseganja v pogodbe o neprevzemanju odgovornosti s tretjimi stranmi, veljavne v času zadevnega spora,
  nobena določba te uredbe ali nacionalne zakonodaje ne sme razlagati kot omejevalna za njegovo pravico, da zahteva
  povrnitev celotnih stroškov ali
  odškodnino za stroške, nastale na podlagi te uredbe, od vsake tretje osebe,
  vključno s tretjimi osebami,
  ki je prispevala k nastanku zahteve za odškodnino ali drugih obveznosti
  , v skladu z veljavnim pravom
  .
  Zlasti ta uredba nikakor ne omejuje pravico dejanskega letalskega prevoznika, da zahteva povračilo ali povrnitev stroškov od letališča ali druge tretje osebe, s katero ima dejanski letalski prevoznik sklenjeno pogodbo.
  .“; [Sprememba 104] |
| --- | --- |

12.

Člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Pravica do nadomestila

Kadar dejanski letalski prevoznik plača odškodnino ali izpolni druge obveznosti, ki so mu naložene na podlagi te uredbe, se
  brez poseganja v pogodbe o neprevzemanju odgovornosti s tretjimi stranmi, veljavne v času zadevnega spora,
  nobena določba te uredbe ali nacionalne zakonodaje ne sme razlagati kot omejevalna za njegovo pravico, da zahteva
  povrnitev celotnih stroškov ali
  odškodnino za stroške, nastale na podlagi te uredbe, od vsake tretje osebe,
  vključno s tretjimi osebami,
  ki je prispevala k nastanku zahteve za odškodnino ali drugih obveznosti
  , v skladu z veljavnim pravom
  .
  Zlasti ta uredba nikakor ne omejuje pravico dejanskega letalskega prevoznika, da zahteva povračilo ali povrnitev stroškov od letališča ali druge tretje osebe, s katero ima dejanski letalski prevoznik sklenjeno pogodbo.
  .“; [Sprememba 104]

| 13. | člen 14 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 14
  Obveznost obveščanja potnikov
  1.   Organ upravljanja letališča in dejanski letalski prevoznik zagotovita, da je pri okencih za prijavo potnikov (vključno s samopostrežnimi avtomati za prijavo potnikov) in pri izhodu za vkrcanje na vidnem mestu dobro čitljivo obvestilo z naslednjim besedilom: ,Ob zavrnitvi vkrcanja, odpovedi vašega leta ali zamudi vašega leta za najmanj dve uri
  ali ob preložitvi odhoda vašega leta na najmanj dve uri pred prvotnim časom odhoda
  ,
  navedenim na vaši letalski vozovnici
  , se obrnite na osebo pri okencu za prijavo na lete ali pri izhodu za vkrcanje in zahtevajte obvestilo o vaših pravicah, zlasti glede pomoči in morebitne odškodnine. [Sprememba 105]



  1a.
     
  Letalski prevozniki na vsakem letališču, kjer delujejo, vzpostavijo kontaktne točke, na katerih zagotovijo navzočnost kontaktne osebe ali tretje strani po naročilu zadevnega letalskega prevoznika, ki bo potnikom posredovala potrebne informacije o njihovih pravicah, tudi o pritožbenih postopkih, jim pomagala in nemudoma ukrepala v primeru odpovedi ali zamude leta, zavrnitve vkrcanja in izgubljene prtljage ali prtljage, ki zamuja. Med delovnim časom letalskih prevoznikov in dokler se zadnji potnik ne izkrca iz zadnjega letala, so te kontaktne točke na voljo za pomoč potnikom, med drugim glede povračila stroškov, spremembe poti, ponovne rezervacije in sprejemanja vlaganja pritožb. [Sprememba 106]



  1b.
     
  Dejanski letalski prevoznik zagotovi potnikom jasno čitljive in pregledne podatke o pravicah potnikov in stikih za pomoč in podporo na elektronskih letalskih vozovnicah ter elektronskih in tiskanih različicah vstopnih kuponov. [Sprememba 107]

  2.   
  V primeru zavrnitve vkrcanja, odpovedi leta, zamude ali spremembe voznega reda za najmanj dve uri
  dejanski letalski prevoznik, ki zavrne vkrcanje ali odpove let, mora vsakemu prizadetemu potniku posredovati

  čim prej izčrpno obvesti prizadetega potnika in mu posreduje
  pisno obvestilo
  ali obvestilo v elektronski obliki
  o pravilih za odškodnino in za pomoč v skladu s to uredbo, vključno z informacijami o morebitnih omejitvah v skladu s členom 9(4) in 9(5)
  , in ga obvesti o drugih možnih načinih prevoza
  . Enako obvestilo mora posredovati vsakemu potniku, ki je prizadet zaradi najmanj dvourne zamude ali spremembe voznega reda. Prav tako je treba potnikom v pisni obliki posredovati
  naslov letalskega prevoznika, pri katerem lahko podajo pritožbe, in
  podatke za navezavo stikov s pristojnimi organi za obravnavanje pritožb iz člena 16a. [Sprememba 108]

  3.   Za
  invalide ali osebe z zmanjšano zmožnostjo gibanja, zlasti
  slepe in slabovidne osebe se določbe tega člena uporabljajo z ustreznimi drugimi sredstvi
  in v ustreznih oblikah
  . [Sprememba 109]

  4.   Organ upravljanja letališča zagotovi, da so v prostorih za potnike na letališču na vidnih mestih jasno navedene splošne informacije o pravicah potnikov.
  Na podlagi prejetih informacij z
  agotovi tudi, da so potniki na letališču obveščeni o 
  vzrokih in o svojih pravicah v primerih zamud in prekinitev letov, kot so
  odpovedi leta, in njihovih pravicah v primeru nepričakovane prekinitve poslovanja letalskega prevoznika, na primer v primeru insolventnosti ali preklica operativne licence. [Sprememba 110]

  5.   V primeru odpovedi ali zamude pri odhodu dejanski letalski prevoznik potnike o razmerah
  , vključno z vzrokom prekinitve, ter o predvidenem času odhoda
  obvesti takoj, ko je mogoče

  so te informacije na voljo
  , in v vsakem primeru najpozneje 30 minut po času odhoda po voznem redu, o predvidenem času odhoda pa takoj, ko je ta informacija na voljo, če je letalski prevoznik prejel podatke za navezavo stikov s potniki v skladu z odstavkoma 6 in 7, če je bila vozovnica pridobljena prek posrednika. [Sprememba 111]



  5a.
     
  Letalski prevoznik ima pri okencih za prijavo in vkrcanje na voljo dokumente, v katere je vključena evropska listina o pravicah letalskih potnikov, ki jih njegovo osebje predloži letalskim potnikom na njihovo zahtevo. Evropska komisija te dokumente posodobi ob vsaki bistveni spremembi pravic letalskih potnikov. [Sprememba 112]



  5b.
     
  Letalske družbe potem, ko je bilo potovanje rezervirano, zagotovijo dostopno in učinkovito pomoč prek telefona za vse potnike; v okviru te pomoči zagotovijo informacije in alternativne predloge v primeru motenj, stroški pa nikakor ne smejo presegati stroškov lokalnega klica. [Sprememba 113]

  6.   Kadar potnik vozovnice ne pridobi neposredno pri dejanskem letalskem prevozniku, ampak prek posrednika s sedežem v Uniji, ta posrednik na podlagi izrecnega pisnega pooblastila

  privolitve
  potnika letalskemu prevozniku posreduje podatke za navezavo stikov s potnikom. To pooblastilo

  Ta privolitev
  se lahko izda samo na podlagi potrditve. Letalski prevoznik lahko te podatke za navezavo stikov uporablja izključno za namene izpolnjevanja obveznosti obveščanja iz tega člena in ne za namene oglaševanja ter podatke v 72 urah po izpolnitvi pogodbe o prevozu izbriše. Obdelava

  Privolitev potnika v prenos njegovih podatkov za navezavo stikov letalskemu prevozniku ter v obdelavo
  in shranjevanje teh podatkov ter dostop do njih potekajo

  se opravi
  v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2). [Sprememba 114]

  7.   Posrednik je izvzet iz odstavka 6, če lahko dokaže obstoj drugega sistema, ki zagotavlja obveščanje potnikov brez posredovanja zadevnih podatkov za navezavo stikov
  , ali če se je potnik odločil, da ne posreduje svojih podatkov za navezavo stikov
  . [Sprememba 115]



  7a.
     
  Ponudnik storitev zagotovi preprost dostop do natančnih in nepristranskih informacij o vplivu na okolje (vključno s podnebnimi spremembami) in energetski učinkovitosti svojih potovanj. Te informacije so objavljene in jasno vidne na spletnih mestih letalskih prevoznikov in organizatorjev potovanj ter na vozovnicah; Komisija podpre obstoječa prizadevanja v zvezi s tem . [Sprememba 116]



  7b.
     
  Brez poseganja v obveznosti iz odstavka 2 vsaka elektronska komunikacija, ki potnika obvešča o odpovedi, veliki zamudi ali spremembi voznega reda, vidno navaja, da je potnik lahko upravičen do odškodnine in/ali pomoči v skladu s to uredbo.



  (*2)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takšnih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).“ [Sprememba 117]" |
| --- | --- |

13.

člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Obveznost obveščanja potnikov

1.   Organ upravljanja letališča in dejanski letalski prevoznik zagotovita, da je pri okencih za prijavo potnikov (vključno s samopostrežnimi avtomati za prijavo potnikov) in pri izhodu za vkrcanje na vidnem mestu dobro čitljivo obvestilo z naslednjim besedilom: ,Ob zavrnitvi vkrcanja, odpovedi vašega leta ali zamudi vašega leta za najmanj dve uri
  ali ob preložitvi odhoda vašega leta na najmanj dve uri pred prvotnim časom odhoda
  ,
  navedenim na vaši letalski vozovnici
  , se obrnite na osebo pri okencu za prijavo na lete ali pri izhodu za vkrcanje in zahtevajte obvestilo o vaših pravicah, zlasti glede pomoči in morebitne odškodnine. [Sprememba 105]

1a.
     
  Letalski prevozniki na vsakem letališču, kjer delujejo, vzpostavijo kontaktne točke, na katerih zagotovijo navzočnost kontaktne osebe ali tretje strani po naročilu zadevnega letalskega prevoznika, ki bo potnikom posredovala potrebne informacije o njihovih pravicah, tudi o pritožbenih postopkih, jim pomagala in nemudoma ukrepala v primeru odpovedi ali zamude leta, zavrnitve vkrcanja in izgubljene prtljage ali prtljage, ki zamuja. Med delovnim časom letalskih prevoznikov in dokler se zadnji potnik ne izkrca iz zadnjega letala, so te kontaktne točke na voljo za pomoč potnikom, med drugim glede povračila stroškov, spremembe poti, ponovne rezervacije in sprejemanja vlaganja pritožb. [Sprememba 106]

1b.
     
  Dejanski letalski prevoznik zagotovi potnikom jasno čitljive in pregledne podatke o pravicah potnikov in stikih za pomoč in podporo na elektronskih letalskih vozovnicah ter elektronskih in tiskanih različicah vstopnih kuponov. [Sprememba 107]

2.   
  V primeru zavrnitve vkrcanja, odpovedi leta, zamude ali spremembe voznega reda za najmanj dve uri
  dejanski letalski prevoznik, ki zavrne vkrcanje ali odpove let, mora vsakemu prizadetemu potniku posredovati

  čim prej izčrpno obvesti prizadetega potnika in mu posreduje
  pisno obvestilo
  ali obvestilo v elektronski obliki
  o pravilih za odškodnino in za pomoč v skladu s to uredbo, vključno z informacijami o morebitnih omejitvah v skladu s členom 9(4) in 9(5)
  , in ga obvesti o drugih možnih načinih prevoza
  . Enako obvestilo mora posredovati vsakemu potniku, ki je prizadet zaradi najmanj dvourne zamude ali spremembe voznega reda. Prav tako je treba potnikom v pisni obliki posredovati
  naslov letalskega prevoznika, pri katerem lahko podajo pritožbe, in
  podatke za navezavo stikov s pristojnimi organi za obravnavanje pritožb iz člena 16a. [Sprememba 108]

3.   Za
  invalide ali osebe z zmanjšano zmožnostjo gibanja, zlasti
  slepe in slabovidne osebe se določbe tega člena uporabljajo z ustreznimi drugimi sredstvi
  in v ustreznih oblikah
  . [Sprememba 109]

4.   Organ upravljanja letališča zagotovi, da so v prostorih za potnike na letališču na vidnih mestih jasno navedene splošne informacije o pravicah potnikov.
  Na podlagi prejetih informacij z
  agotovi tudi, da so potniki na letališču obveščeni o 
  vzrokih in o svojih pravicah v primerih zamud in prekinitev letov, kot so
  odpovedi leta, in njihovih pravicah v primeru nepričakovane prekinitve poslovanja letalskega prevoznika, na primer v primeru insolventnosti ali preklica operativne licence. [Sprememba 110]

5.   V primeru odpovedi ali zamude pri odhodu dejanski letalski prevoznik potnike o razmerah
  , vključno z vzrokom prekinitve, ter o predvidenem času odhoda
  obvesti takoj, ko je mogoče

  so te informacije na voljo
  , in v vsakem primeru najpozneje 30 minut po času odhoda po voznem redu, o predvidenem času odhoda pa takoj, ko je ta informacija na voljo, če je letalski prevoznik prejel podatke za navezavo stikov s potniki v skladu z odstavkoma 6 in 7, če je bila vozovnica pridobljena prek posrednika. [Sprememba 111]

5a.
     
  Letalski prevoznik ima pri okencih za prijavo in vkrcanje na voljo dokumente, v katere je vključena evropska listina o pravicah letalskih potnikov, ki jih njegovo osebje predloži letalskim potnikom na njihovo zahtevo. Evropska komisija te dokumente posodobi ob vsaki bistveni spremembi pravic letalskih potnikov. [Sprememba 112]

5b.
     
  Letalske družbe potem, ko je bilo potovanje rezervirano, zagotovijo dostopno in učinkovito pomoč prek telefona za vse potnike; v okviru te pomoči zagotovijo informacije in alternativne predloge v primeru motenj, stroški pa nikakor ne smejo presegati stroškov lokalnega klica. [Sprememba 113]

6.   Kadar potnik vozovnice ne pridobi neposredno pri dejanskem letalskem prevozniku, ampak prek posrednika s sedežem v Uniji, ta posrednik na podlagi izrecnega pisnega pooblastila

  privolitve
  potnika letalskemu prevozniku posreduje podatke za navezavo stikov s potnikom. To pooblastilo

  Ta privolitev
  se lahko izda samo na podlagi potrditve. Letalski prevoznik lahko te podatke za navezavo stikov uporablja izključno za namene izpolnjevanja obveznosti obveščanja iz tega člena in ne za namene oglaševanja ter podatke v 72 urah po izpolnitvi pogodbe o prevozu izbriše. Obdelava

  Privolitev potnika v prenos njegovih podatkov za navezavo stikov letalskemu prevozniku ter v obdelavo
  in shranjevanje teh podatkov ter dostop do njih potekajo

  se opravi
  v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2). [Sprememba 114]

7.   Posrednik je izvzet iz odstavka 6, če lahko dokaže obstoj drugega sistema, ki zagotavlja obveščanje potnikov brez posredovanja zadevnih podatkov za navezavo stikov
  , ali če se je potnik odločil, da ne posreduje svojih podatkov za navezavo stikov
  . [Sprememba 115]

7a.
     
  Ponudnik storitev zagotovi preprost dostop do natančnih in nepristranskih informacij o vplivu na okolje (vključno s podnebnimi spremembami) in energetski učinkovitosti svojih potovanj. Te informacije so objavljene in jasno vidne na spletnih mestih letalskih prevoznikov in organizatorjev potovanj ter na vozovnicah; Komisija podpre obstoječa prizadevanja v zvezi s tem . [Sprememba 116]

7b.
     
  Brez poseganja v obveznosti iz odstavka 2 vsaka elektronska komunikacija, ki potnika obvešča o odpovedi, veliki zamudi ali spremembi voznega reda, vidno navaja, da je potnik lahko upravičen do odškodnine in/ali pomoči v skladu s to uredbo.

(*2)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takšnih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).“ [Sprememba 117]"

| 14. | Člen 16 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 16
  Izvajanje
  1.   Vsaka država članica določi nacionalni izvršilni organ, ki je pristojen za izvajanje te uredbe glede letov

  , kar zadeva kršenje te uredbe na letališčih na njenem ozemlju, letih
  z letališč na svojem

  njenem
  ozemlju in letov

  letih
  na ta letališča iz tretjih držav. Države članice obvestijo Komisijo o organu, ki so ga določile v skladu s tem odstavkom. [Sprememba 118]

  2.   Nacionalni izvršilni organ natančno spremlja skladnost z zahtevami iz te uredbe in ustrezno ukrepa, da zagotovi spoštovanje pravic potnikov. V ta namen letalski prevozniki in organi upravljanja letališč nacionalnemu izvršilnemu organu na njegovo zahtevo predložijo ustrezne dokumente
  v enem mesecu od njegove zahteve, brez poseganja v obveznosti letalskih prevoznikov iz člena 14a
  . Za izvajanje svojih nalog nacionalni izvršilni organ upošteva tudi informacije, ki mu jih predloži organ iz člena 16a. Na podlagi posameznih pritožb, ki mu jih posreduje organ iz člena 16a, se lahko odloči tudi za izvršilne ukrepe.
  Države članice podelijo svojim nacionalnim izvršilnim organom zadostna pooblastila za učinkovito sankcioniranje kršitev. [Sprememba 119]



  (2a)
     
  Letalski prevozniki dejavno zagotavljajo nacionalnemu izvršilnemu organu celovite informacije v zvezi z nastopom tehničnih težav, zlasti o vzrokih zanje. Nacionalni izvršilni organ te informacije posreduje organom, odgovornim za izvensodno reševanje sporov, navedenim v členu 16a. [Sprememba 120]

  3.   Sankcije, ki jih določijo države članice za kršitve te uredbe, so učinkovite, sorazmerne in odvračilne

  , odvračilne
  in
  zadostne, da prevoznikom zagotovijo finančno spodbudo za dosledno upoštevanje te uredbe
  . [Sprememba 121]

  4.   Če se organ iz člena 16 in organ

  V skladu z Direktivo 2013/11/EU se med nacionalnim izvršilnim organom in imenovanim organom
  iz člena 16a razlikujeta, se vzpostavijo mehanizmi poročanja, da se zagotovi izmenjava

  sodelovanja. Ti mehanizmi sodelovanja vključujejo medsebojne izmenjave
  informacij med različnima organoma, ki je

  so
  nacionalnemu izvršilnemu organu v pomoč pri opravljanju nalog nadzora in izvajanja, organu iz člena 16a pa pri zbiranju informacij
  in tehničnega strokovnega znanja
  , potrebnih za preučitev

  obravnavo
  posameznih pritožb. [Sprememba 122]

  5.   Nacionalni izvršilni organi za vsako leto najpozneje do konca aprila naslednjega koledarskega leta objavijo statistične podatke o svojih dejavnostih, vključno z uporabljenimi sankcijami.
  Na podlagi podatkov, ki jih morajo hraniti in zagotavljati letalski prevozniki in organi upravljanja letališča, nacionalni izvršilni organi istočasno objavijo tudi statistične podatke o številu in vrsti pritožb, številu odpovedi, zavrnitev vkrcanja in zamud in njihovem trajanju ter podatke o izgubljeni in poškodovani prtljagi ter prtljagi, ki zamuja. [Sprememba 123]

  6.   Za zadeve iz te uredbe letalski prevozniki podatke za navezavo stikov posredujejo nacionalnim izvršilnim organom držav članic, kjer opravljajo zračne prevoze.

  Dokler države članice ne prenesejo določb Direktive 2013/11/EU se lahko vsak potnik na katerem koli letališču na ozemlju države članice pritoži kateremu koli nacionalnemu izvršilnemu organu zaradi domnevnih kršitev te uredbe na katerem koli letališču na ozemlju države članice ali zaradi letov s katerega koli letališča na ozemlju države članice ali leta iz tretje države na takšno letališče.
  “; [Sprememba 124] |
| --- | --- |

14.

Člen 16 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16

Izvajanje

1.   Vsaka država članica določi nacionalni izvršilni organ, ki je pristojen za izvajanje te uredbe glede letov

  , kar zadeva kršenje te uredbe na letališčih na njenem ozemlju, letih
  z letališč na svojem

  njenem
  ozemlju in letov

  letih
  na ta letališča iz tretjih držav. Države članice obvestijo Komisijo o organu, ki so ga določile v skladu s tem odstavkom. [Sprememba 118]

2.   Nacionalni izvršilni organ natančno spremlja skladnost z zahtevami iz te uredbe in ustrezno ukrepa, da zagotovi spoštovanje pravic potnikov. V ta namen letalski prevozniki in organi upravljanja letališč nacionalnemu izvršilnemu organu na njegovo zahtevo predložijo ustrezne dokumente
  v enem mesecu od njegove zahteve, brez poseganja v obveznosti letalskih prevoznikov iz člena 14a
  . Za izvajanje svojih nalog nacionalni izvršilni organ upošteva tudi informacije, ki mu jih predloži organ iz člena 16a. Na podlagi posameznih pritožb, ki mu jih posreduje organ iz člena 16a, se lahko odloči tudi za izvršilne ukrepe.
  Države članice podelijo svojim nacionalnim izvršilnim organom zadostna pooblastila za učinkovito sankcioniranje kršitev. [Sprememba 119]

(2a)
     
  Letalski prevozniki dejavno zagotavljajo nacionalnemu izvršilnemu organu celovite informacije v zvezi z nastopom tehničnih težav, zlasti o vzrokih zanje. Nacionalni izvršilni organ te informacije posreduje organom, odgovornim za izvensodno reševanje sporov, navedenim v členu 16a. [Sprememba 120]

3.   Sankcije, ki jih določijo države članice za kršitve te uredbe, so učinkovite, sorazmerne in odvračilne

  , odvračilne
  in
  zadostne, da prevoznikom zagotovijo finančno spodbudo za dosledno upoštevanje te uredbe
  . [Sprememba 121]

4.   Če se organ iz člena 16 in organ

  V skladu z Direktivo 2013/11/EU se med nacionalnim izvršilnim organom in imenovanim organom
  iz člena 16a razlikujeta, se vzpostavijo mehanizmi poročanja, da se zagotovi izmenjava

  sodelovanja. Ti mehanizmi sodelovanja vključujejo medsebojne izmenjave
  informacij med različnima organoma, ki je

  so
  nacionalnemu izvršilnemu organu v pomoč pri opravljanju nalog nadzora in izvajanja, organu iz člena 16a pa pri zbiranju informacij
  in tehničnega strokovnega znanja
  , potrebnih za preučitev

  obravnavo
  posameznih pritožb. [Sprememba 122]

5.   Nacionalni izvršilni organi za vsako leto najpozneje do konca aprila naslednjega koledarskega leta objavijo statistične podatke o svojih dejavnostih, vključno z uporabljenimi sankcijami.
  Na podlagi podatkov, ki jih morajo hraniti in zagotavljati letalski prevozniki in organi upravljanja letališča, nacionalni izvršilni organi istočasno objavijo tudi statistične podatke o številu in vrsti pritožb, številu odpovedi, zavrnitev vkrcanja in zamud in njihovem trajanju ter podatke o izgubljeni in poškodovani prtljagi ter prtljagi, ki zamuja. [Sprememba 123]

6.   Za zadeve iz te uredbe letalski prevozniki podatke za navezavo stikov posredujejo nacionalnim izvršilnim organom držav članic, kjer opravljajo zračne prevoze.

  Dokler države članice ne prenesejo določb Direktive 2013/11/EU se lahko vsak potnik na katerem koli letališču na ozemlju države članice pritoži kateremu koli nacionalnemu izvršilnemu organu zaradi domnevnih kršitev te uredbe na katerem koli letališču na ozemlju države članice ali zaradi letov s katerega koli letališča na ozemlju države članice ali leta iz tretje države na takšno letališče.
  “; [Sprememba 124]

| 14a. | doda se naslednji člen:




  „Člen 16 -a




  Dokumenti o skladnosti




  1.
     
  Letalski prevozniki Skupnosti pripravijo dokument, ki z razumno natančnostjo dokazuje, da njihovi operativni postopki zadoščajo za zagotovitev, da dosledno upoštevajo vse ustrezne člene uredbe, in ga do 1. januarja 2016 predložijo nacionalnemu izvršilnemu organu države članice, ki je izdala njihovo operativno licenco v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008, in Komisiji.




  1a.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi minimalno vsebino takšnih dokumentov o skladnosti. Minimalna vsebina vključuje vsaj načrte ukrepanja ob večjih prekinitvah in določa odgovorne za zagotavljanje pomoči in drugih pravic, načine in postopke za obravnavanje pritožb ter zagotavljanje pomoči in odškodnine ter postopke in predloge za komuniciranje s potniki. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 16c(2).




  2.
     
  Vsak drug prevoznik, ki nudi storitve z letališč Unije, predloži dokument o skladnosti Komisiji in nacionalnim izvršilnim organom vseh držav članic, v katerih deluje.




  3.
     
  Letalski prevozniki vsaka tri leta, začenši z 1. januarjem 2019, pregledajo svoje dokumente o skladnosti in predložijo posodobljene različice ustreznim nacionalnim izvršilnim organom in Komisiji.




  4.
     
  Nacionalni izvršilni organ upošteva dokumente o skladnosti, ki mu jih predložijo letalski prevozniki, pri čemer, če je to mogoče, preveri veljavnost dokumentov o skladnosti v primerjavi s podatki o pritožbah.“

  [Sprememba 125] |
| --- | --- |

14a.

doda se naslednji člen:

„Člen 16 -a

Dokumenti o skladnosti

1.
     
  Letalski prevozniki Skupnosti pripravijo dokument, ki z razumno natančnostjo dokazuje, da njihovi operativni postopki zadoščajo za zagotovitev, da dosledno upoštevajo vse ustrezne člene uredbe, in ga do 1. januarja 2016 predložijo nacionalnemu izvršilnemu organu države članice, ki je izdala njihovo operativno licenco v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008, in Komisiji.

1a.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi minimalno vsebino takšnih dokumentov o skladnosti. Minimalna vsebina vključuje vsaj načrte ukrepanja ob večjih prekinitvah in določa odgovorne za zagotavljanje pomoči in drugih pravic, načine in postopke za obravnavanje pritožb ter zagotavljanje pomoči in odškodnine ter postopke in predloge za komuniciranje s potniki. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 16c(2).

2.
     
  Vsak drug prevoznik, ki nudi storitve z letališč Unije, predloži dokument o skladnosti Komisiji in nacionalnim izvršilnim organom vseh držav članic, v katerih deluje.

3.
     
  Letalski prevozniki vsaka tri leta, začenši z 1. januarjem 2019, pregledajo svoje dokumente o skladnosti in predložijo posodobljene različice ustreznim nacionalnim izvršilnim organom in Komisiji.

4.
     
  Nacionalni izvršilni organ upošteva dokumente o skladnosti, ki mu jih predložijo letalski prevozniki, pri čemer, če je to mogoče, preveri veljavnost dokumentov o skladnosti v primerjavi s podatki o pritožbah.“

  [Sprememba 125]

| 15. | Vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 16a
  Zahtevki in pritožbe potnikov
  1.   Ob rezervacijiLetalski prevozniki
  , organizatorji potovanj ali prodajalci vozovnic v smislu člena 2(d) Uredbe (ES) št. 2111/2005
  potnikom posredujejo informacije o svojih postopkih obravnave

  letalskih prevoznikov za obravnavo
  zahtevkov in pritožb
  in o ustreznih rokih iz odstavka 2 tega člena
  v zvezi s pravicami iz te uredbe ter o ustreznih naslovih za navezavo stikov, kamor lahko potniki pošljejo zahtevke in pritožbe, tudi prek elektronskih komunikacijskih sredstev. Letalski prevoznik
  in po potrebi organizator potovanja
  potnike obvesti tudi o organu ali organih, pristojnih za obravnavo pritožb potnikov
  , kot jih imenujejo države članice v skladu s tem členom in členom 16
  .
  Zadevne informacije se posredujejo ob rezervaciji, dostopne so vsem, jasno so navedene na vozovnici potnika in na spletnih straneh prevoznika ter se razdeljujejo na okencih letalskega prevoznika na letališčih in se sporočijo v elektronskem sporočilu, ki jih obvešča o odpovedi ali zamudi njihovega leta. Potnikom se na zahtevo zagotovi pritožbeni obrazec
  . [Sprememba 126]



  1a.
     
  Letalski prevoznik nosi dokazno breme glede zagotavljanja potrebnih informacij potnikom. [Sprememba 127]

  2.   Če želi potnik v zvezi s svojimi pravicami iz te uredbe vložiti pritožbo zoper letalskega prevoznika, jo vloži v treh mesecih od dneva, ko je bil let opravljen ali bi moral biti opravljen po voznem redu.
  Vložitev pritožbe v treh mesecih in po izteku teh treh mesecev ne vpliva na njegovo pravico do uveljavljanja drugih pravic iz te uredbe v okviru sodnega sistema in izvensodnega postopka poravnave.
  Letalski prevoznik v sedmih
  delovnih
  dneh od prejema pritožbe potniku potrdi njen prejem. Letalski prevoznik v dveh mesecih od prejema pritožbe potniku posreduje popoln odgovor.
  Če letalski prevoznik v tem dvomesečnem roku ne zagotovi tega popolnega odgovora, se šteje, da je sprejel zahteve potnika.




  Če se letalski prevoznik v tem odgovoru sklicuje na obstoj izrednih razmer, mora potnika obvestiti o posebnih okoliščinah odpovedi ali zamude. Letalski prevoznik mora poleg tega potrditi, da je sprejel vse ustrezne ukrepe za preprečitev odpovedi ali zamude.




  Skupaj s popolnim odgovorom letalski prevoznik zadevnemu potniku sporoči tudi ustrezne podatke za navezavo stikov s pristojnim organom, navedenim v odstavku 3, vključno s poštnim naslovom, telefonsko številko, elektronskim naslovom in spletno stranjo. [Sprememba 128]

  3.   V skladu z zadevno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo

  Države članice zagotovijo, da lahko letalski potniki spore z letalskimi prevozniki, ki zadevajo pravice in obveznosti iz te uredbe, predložijo neodvisnim in učinkovitim mehanizmom za zunajsodno reševanje sporov.
   V 
  ta namen
  vsaka država članica določi nacionalni organ ali organe, pristojne za zunajsodno reševanje sporov med letalskimi prevozniki in potniki v zvezi s pravicami iz te uredbe
  . Ta organ ne sme biti izvršilni organ iz člena 16(1). Države članice zagotovijo, da je ta organ pooblaščen za reševanje temeljnih sporov med potniki in letalskimi prevozniki s sklepom, ki je pravno zavezujoč za obe stranki in izvršljiv. Za spore, ki sodijo v področje uporabe Direktive 2013/11/EU, se uporablja samo ta direktiva. Vsi letalski prevozniki, ki so udeleženi v letih z letališča na ozemlju države članice ali tretje države na ta letališča, se ravnajo po alternativnem sistemu reševanja sporov iz direktive 2013/11/EU, ki bo zagotovil enostavno, hitro in cenovno ugodno zunajsodno reševanje sporov med potniki in letalskimi prevozniki. [Sprememba 129]

  4.   Vsak

  Ob prejemu popolnega odgovora letalskega prevoznika lahko zadevni
  potnik lahko pri katerem koli nacionalnem organu
  za zunajsodno reševanje sporov
  iz odstavka 3 vloži pritožbo o domnevni kršitvi te uredbe na katerem koli letališču na ozemlju države članice ali v zvezi s katerim koli letom iz

  s katerega koli letališča na ozemlju države članice ali
  tretje države na letališče na ozemlju navedene države članice

  takšna letališča
  . Takšne pritožbe se lahko vložijo najmanj dva meseca po vložitvi pritožbe pri zadevnem letalskem

  v roku, ki je določen vnaprej in ni krajši kot leto dni od dneva, ko je potnik vložil pritožbo ali zahtevek pri zadevnemu letalskemu
  prevozniku, razen če je letalski prevoznik že posredoval končni odgovor na takšno pritožbo. [Sprememba 130]



  4a.
     
  Če je letalski prevoznik spoznan za krivega, organ za obravnavanje pritožb obvesti nacionalni izvršilni organ, ki v zvezi s členom 16a(2) sprejme ukrepe za zagotovitev izvršitve. [Sprememba 131]

  5.   
  Če
  pristojni organ v sedmih dneh od prejema pritožbe potrdi njen prejem in

  prejme pritožbo, obvesti stranki
  v 
  sporu, takoj ko prejme vse dokumente z ustreznimi informacijami v zvezi s pritožbo. Kopije dokumentov, povezanih s pritožbo, pošlje
  ustreznemu nacionalnemu izvršilnemu organu pošlje kopijo pritožbe. Pritožniku se končni odgovor posreduje v največ treh mesecih od prejema

  90 koledarskih dneh od dneva, ko je pristojni organ prejel popoln spis
  pritožbe. Nacionalnemu izvršilnemu organu se posreduje tudi kopija končnega odgovora. [Sprememba 132]



  5a.
     
  Za kontaktiranje letalskih prevoznikov glede zadev iz te uredbe le-ti svoje podatke za navezavo stikov posredujejo organom, ki so imenovani v skladu s tem členom, v državah članicah, v katerih opravljajo zračne prevoze. [Sprememba 133]



  5b.
     
  Kadar se na podlagi te uredbe navajajo varnostni razlogi, nosi dokazno breme zadevna letalska družba. [Sprememba 134]



  Člen 16 aa




  Države članice zagotovijo ustrezno usposobljene, brezplačne in neodvisne organe za posredovanje za pomoč pri iskanju rešitev v primeru sporov med potniki ter letalskimi prevozniki in ponudniki storitev drugih vrst prevoza. [Sprememba 135]

  Člen 16b
  Sodelovanje med državami članicami in Komisijo
  1.   Komisija prek odbora iz člena 16c podpira dialog
  in spodbuja sodelovanje
  med državami članicami v zvezi z razlago in uporabo te uredbe na nacionalni ravni. [Sprememba 136]

  2.   Države članice Komisiji vsako leto najpozneje do konca aprila naslednjega koledarskega leta predložijo poročilo o dejavnostih
  , vključno s statističnimi podatki iz člena 16(5)
  . Komisija lahko o zadevah iz teh poročil, ki jih je treba obravnavati, odloči prek izvedbenih aktov. Takšni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 16c. [Sprememba 137]

  3.   Države članice Komisiji redno pošiljajo ustrezne informacije v zvezi z razlago in uporabe Uredbe na nacionalni ravni, Komisija pa da te informacije v elektronski obliki na razpolago drugim državam članicam.
  4.   Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo preuči primere, v katerih se pojavljajo razlike v uporabi in izvajanju katere koli določbe te uredbe, zlasti v zvezi z razlago izrednih razmer; Komisija za spodbujanje skupnega pristopa razloži določbe Uredbe. V ta namen lahko Komisija po posvetovanju z odborom iz člena 16c sprejme priporočilo.
  5.   Nacionalni izvršilni organi na zahtevo Komisije preučijo posamezne primere sumljivih praks enega ali več letalskih prevoznikov in Komisiji v štirih mesecih od zahteve sporočijo svoje ugotovitve.


  5a.
     
  Komisija in države članice med vsemi organi, imenovanimi v skladu s členom 16 in členom 16a, vzpostavijo vseevropski mehanizem za zagotavljanje izmenjave informacij o kršitvah, sankcijah in najboljših praksah izvrševanja med državami članicami. Komisija vsem državam članicam omogoči dostop do teh informacij v elektronski obliki. [Sprememba 138]



  5b.
     
  Nacionalni izvršilni organi na zahtevo Komisiji posredujejo informacije in ustrezne dokumente o posameznih primerih kršitev. [Sprememba 139]



  5c.
     
  Komisija začne najpozneje 1. maja 2015 na svoji spletni strani objavljati seznam vseh letalskih prevoznikov, ki delujejo v Uniji in sistematično ne spoštujejo določb te uredbe, in ga redno posodablja. Ne glede na velikost ali državo pripadnosti se za vsakega letalskega prevoznika, za katerega je Komisija prejela dokaze kršitev iz odstavka 5b člena 16b, ki so jih utrpeli potniki na več kot desetih različnih letih v enem koledarskem letu in ki se nanašajo na več kot en člen te uredbe, šteje, da sistematično ne upošteva te uredbe. [Sprememba 140]

  Člen 16c
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga odbor za pravice potnikov, ki ga sestavljajo po dva predstavnika vsake države članice, pri čemer vsaj eden predstavlja nacionalni izvršilni organ. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.“; |
| --- | --- |

15.

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 16a

Zahtevki in pritožbe potnikov

1.   Ob rezervacijiLetalski prevozniki
  , organizatorji potovanj ali prodajalci vozovnic v smislu člena 2(d) Uredbe (ES) št. 2111/2005
  potnikom posredujejo informacije o svojih postopkih obravnave

  letalskih prevoznikov za obravnavo
  zahtevkov in pritožb
  in o ustreznih rokih iz odstavka 2 tega člena
  v zvezi s pravicami iz te uredbe ter o ustreznih naslovih za navezavo stikov, kamor lahko potniki pošljejo zahtevke in pritožbe, tudi prek elektronskih komunikacijskih sredstev. Letalski prevoznik
  in po potrebi organizator potovanja
  potnike obvesti tudi o organu ali organih, pristojnih za obravnavo pritožb potnikov
  , kot jih imenujejo države članice v skladu s tem členom in členom 16
  .
  Zadevne informacije se posredujejo ob rezervaciji, dostopne so vsem, jasno so navedene na vozovnici potnika in na spletnih straneh prevoznika ter se razdeljujejo na okencih letalskega prevoznika na letališčih in se sporočijo v elektronskem sporočilu, ki jih obvešča o odpovedi ali zamudi njihovega leta. Potnikom se na zahtevo zagotovi pritožbeni obrazec
  . [Sprememba 126]

1a.
     
  Letalski prevoznik nosi dokazno breme glede zagotavljanja potrebnih informacij potnikom. [Sprememba 127]

2.   Če želi potnik v zvezi s svojimi pravicami iz te uredbe vložiti pritožbo zoper letalskega prevoznika, jo vloži v treh mesecih od dneva, ko je bil let opravljen ali bi moral biti opravljen po voznem redu.
  Vložitev pritožbe v treh mesecih in po izteku teh treh mesecev ne vpliva na njegovo pravico do uveljavljanja drugih pravic iz te uredbe v okviru sodnega sistema in izvensodnega postopka poravnave.
  Letalski prevoznik v sedmih
  delovnih
  dneh od prejema pritožbe potniku potrdi njen prejem. Letalski prevoznik v dveh mesecih od prejema pritožbe potniku posreduje popoln odgovor.
  Če letalski prevoznik v tem dvomesečnem roku ne zagotovi tega popolnega odgovora, se šteje, da je sprejel zahteve potnika.

Če se letalski prevoznik v tem odgovoru sklicuje na obstoj izrednih razmer, mora potnika obvestiti o posebnih okoliščinah odpovedi ali zamude. Letalski prevoznik mora poleg tega potrditi, da je sprejel vse ustrezne ukrepe za preprečitev odpovedi ali zamude.

Skupaj s popolnim odgovorom letalski prevoznik zadevnemu potniku sporoči tudi ustrezne podatke za navezavo stikov s pristojnim organom, navedenim v odstavku 3, vključno s poštnim naslovom, telefonsko številko, elektronskim naslovom in spletno stranjo. [Sprememba 128]

3.   V skladu z zadevno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo

  Države članice zagotovijo, da lahko letalski potniki spore z letalskimi prevozniki, ki zadevajo pravice in obveznosti iz te uredbe, predložijo neodvisnim in učinkovitim mehanizmom za zunajsodno reševanje sporov.
   V 
  ta namen
  vsaka država članica določi nacionalni organ ali organe, pristojne za zunajsodno reševanje sporov med letalskimi prevozniki in potniki v zvezi s pravicami iz te uredbe
  . Ta organ ne sme biti izvršilni organ iz člena 16(1). Države članice zagotovijo, da je ta organ pooblaščen za reševanje temeljnih sporov med potniki in letalskimi prevozniki s sklepom, ki je pravno zavezujoč za obe stranki in izvršljiv. Za spore, ki sodijo v področje uporabe Direktive 2013/11/EU, se uporablja samo ta direktiva. Vsi letalski prevozniki, ki so udeleženi v letih z letališča na ozemlju države članice ali tretje države na ta letališča, se ravnajo po alternativnem sistemu reševanja sporov iz direktive 2013/11/EU, ki bo zagotovil enostavno, hitro in cenovno ugodno zunajsodno reševanje sporov med potniki in letalskimi prevozniki. [Sprememba 129]

4.   Vsak

  Ob prejemu popolnega odgovora letalskega prevoznika lahko zadevni
  potnik lahko pri katerem koli nacionalnem organu
  za zunajsodno reševanje sporov
  iz odstavka 3 vloži pritožbo o domnevni kršitvi te uredbe na katerem koli letališču na ozemlju države članice ali v zvezi s katerim koli letom iz

  s katerega koli letališča na ozemlju države članice ali
  tretje države na letališče na ozemlju navedene države članice

  takšna letališča
  . Takšne pritožbe se lahko vložijo najmanj dva meseca po vložitvi pritožbe pri zadevnem letalskem

  v roku, ki je določen vnaprej in ni krajši kot leto dni od dneva, ko je potnik vložil pritožbo ali zahtevek pri zadevnemu letalskemu
  prevozniku, razen če je letalski prevoznik že posredoval končni odgovor na takšno pritožbo. [Sprememba 130]

4a.
     
  Če je letalski prevoznik spoznan za krivega, organ za obravnavanje pritožb obvesti nacionalni izvršilni organ, ki v zvezi s členom 16a(2) sprejme ukrepe za zagotovitev izvršitve. [Sprememba 131]

5.   
  Če
  pristojni organ v sedmih dneh od prejema pritožbe potrdi njen prejem in

  prejme pritožbo, obvesti stranki
  v 
  sporu, takoj ko prejme vse dokumente z ustreznimi informacijami v zvezi s pritožbo. Kopije dokumentov, povezanih s pritožbo, pošlje
  ustreznemu nacionalnemu izvršilnemu organu pošlje kopijo pritožbe. Pritožniku se končni odgovor posreduje v največ treh mesecih od prejema

  90 koledarskih dneh od dneva, ko je pristojni organ prejel popoln spis
  pritožbe. Nacionalnemu izvršilnemu organu se posreduje tudi kopija končnega odgovora. [Sprememba 132]

5a.
     
  Za kontaktiranje letalskih prevoznikov glede zadev iz te uredbe le-ti svoje podatke za navezavo stikov posredujejo organom, ki so imenovani v skladu s tem členom, v državah članicah, v katerih opravljajo zračne prevoze. [Sprememba 133]

5b.
     
  Kadar se na podlagi te uredbe navajajo varnostni razlogi, nosi dokazno breme zadevna letalska družba. [Sprememba 134]

Člen 16 aa

Države članice zagotovijo ustrezno usposobljene, brezplačne in neodvisne organe za posredovanje za pomoč pri iskanju rešitev v primeru sporov med potniki ter letalskimi prevozniki in ponudniki storitev drugih vrst prevoza. [Sprememba 135]

Člen 16b

Sodelovanje med državami članicami in Komisijo

1.   Komisija prek odbora iz člena 16c podpira dialog
  in spodbuja sodelovanje
  med državami članicami v zvezi z razlago in uporabo te uredbe na nacionalni ravni. [Sprememba 136]

2.   Države članice Komisiji vsako leto najpozneje do konca aprila naslednjega koledarskega leta predložijo poročilo o dejavnostih
  , vključno s statističnimi podatki iz člena 16(5)
  . Komisija lahko o zadevah iz teh poročil, ki jih je treba obravnavati, odloči prek izvedbenih aktov. Takšni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 16c. [Sprememba 137]

3.   Države članice Komisiji redno pošiljajo ustrezne informacije v zvezi z razlago in uporabe Uredbe na nacionalni ravni, Komisija pa da te informacije v elektronski obliki na razpolago drugim državam članicam.

4.   Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo preuči primere, v katerih se pojavljajo razlike v uporabi in izvajanju katere koli določbe te uredbe, zlasti v zvezi z razlago izrednih razmer; Komisija za spodbujanje skupnega pristopa razloži določbe Uredbe. V ta namen lahko Komisija po posvetovanju z odborom iz člena 16c sprejme priporočilo.

5.   Nacionalni izvršilni organi na zahtevo Komisije preučijo posamezne primere sumljivih praks enega ali več letalskih prevoznikov in Komisiji v štirih mesecih od zahteve sporočijo svoje ugotovitve.

5a.
     
  Komisija in države članice med vsemi organi, imenovanimi v skladu s členom 16 in členom 16a, vzpostavijo vseevropski mehanizem za zagotavljanje izmenjave informacij o kršitvah, sankcijah in najboljših praksah izvrševanja med državami članicami. Komisija vsem državam članicam omogoči dostop do teh informacij v elektronski obliki. [Sprememba 138]

5b.
     
  Nacionalni izvršilni organi na zahtevo Komisiji posredujejo informacije in ustrezne dokumente o posameznih primerih kršitev. [Sprememba 139]

5c.
     
  Komisija začne najpozneje 1. maja 2015 na svoji spletni strani objavljati seznam vseh letalskih prevoznikov, ki delujejo v Uniji in sistematično ne spoštujejo določb te uredbe, in ga redno posodablja. Ne glede na velikost ali državo pripadnosti se za vsakega letalskega prevoznika, za katerega je Komisija prejela dokaze kršitev iz odstavka 5b člena 16b, ki so jih utrpeli potniki na več kot desetih različnih letih v enem koledarskem letu in ki se nanašajo na več kot en člen te uredbe, šteje, da sistematično ne upošteva te uredbe. [Sprememba 140]

Člen 16c

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor za pravice potnikov, ki ga sestavljajo po dva predstavnika vsake države članice, pri čemer vsaj eden predstavlja nacionalni izvršilni organ. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.“;

| (15a) | vstavi se naslednji člen:


  „
  Člen 16ca




  Delegirani akti




  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16cb za dodajanje postavk na izčrpen seznam razmer, ki se na podlagi dela nacionalnih izvršilnih organov in sodb Sodišča Evropske unije štejejo za izredne razmere.“; [Sprememba 141] |
| --- | --- |

(15a)

vstavi se naslednji člen:

„
  Člen 16ca

Delegirani akti

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16cb za dodajanje postavk na izčrpen seznam razmer, ki se na podlagi dela nacionalnih izvršilnih organov in sodb Sodišča Evropske unije štejejo za izredne razmere.“; [Sprememba 141]

| (15b) | vstavi se naslednji člen:


  „
  Člen 16cb




  Izvajanje pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov




  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisiji pod pogoji, določenimi v tem členu.




  2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 16ca se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ...

   (*3)

  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja . Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.




  3.
     
  Pooblastilo iz člena 16ca lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.




  4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 16ca, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca
  “. [Sprememba 142]


  (*3)  
  UL, vstaviti datum začetka veljavnosti te uredbe.
  " |
| --- | --- |

(15b)

vstavi se naslednji člen:

„
  Člen 16cb

Izvajanje pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisiji pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 16ca se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ...

   (*3)

  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja . Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.
     
  Pooblastilo iz člena 16ca lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 16ca, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca
  “. [Sprememba 142]

(*3)  
  UL, vstaviti datum začetka veljavnosti te uredbe.
  "

| 16. | Člen 17 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 17
  Poročilo
  Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uporabi in rezultatih te uredbe najpozneje do 1. januarja 2017, zlasti glede učinka odškodnine za velike zamude in omejitve glede nastanitve v dolgotrajnih izrednih razmerah
  , vprašanj v zvezi z razlago izrednih razmer, statističnih podatkov, ki jih o svojih dejavnostih – tudi o sankcijah in svojih ugotovitvah glede sumljivih praks in kršitev letalskih prevoznikov – objavljajo nacionalni izvršilni organi ter glede napredka pri vzpostavljanju nacionalnih organov, pristojnih za zunajsodno reševanje sporov, in njihovih dejavnosti
  . Komisija v okviru pogodb o mednarodnem zračnem prevozu poroča tudi o izboljšanem varstvu letalskih potnikov na letih iz tretjih držav, ki jih ne opravljajo letalski prevozniki Skupnosti.
  Komisija poroča tudi o uspešnosti ukrepov in sankcij, ki jih sprejmejo organi iz člena 16, in morebitni smotrnosti harmoniziranega pristopa.
  Po potrebi se poročilu priložijo zakonodajni predlogi.“; [Sprememba 143] |
| --- | --- |

16.

Člen 17 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 17

Poročilo

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uporabi in rezultatih te uredbe najpozneje do 1. januarja 2017, zlasti glede učinka odškodnine za velike zamude in omejitve glede nastanitve v dolgotrajnih izrednih razmerah
  , vprašanj v zvezi z razlago izrednih razmer, statističnih podatkov, ki jih o svojih dejavnostih – tudi o sankcijah in svojih ugotovitvah glede sumljivih praks in kršitev letalskih prevoznikov – objavljajo nacionalni izvršilni organi ter glede napredka pri vzpostavljanju nacionalnih organov, pristojnih za zunajsodno reševanje sporov, in njihovih dejavnosti
  . Komisija v okviru pogodb o mednarodnem zračnem prevozu poroča tudi o izboljšanem varstvu letalskih potnikov na letih iz tretjih držav, ki jih ne opravljajo letalski prevozniki Skupnosti.
  Komisija poroča tudi o uspešnosti ukrepov in sankcij, ki jih sprejmejo organi iz člena 16, in morebitni smotrnosti harmoniziranega pristopa.
  Po potrebi se poročilu priložijo zakonodajni predlogi.“; [Sprememba 143]

| 17. | Priloga I k tej uredbi se doda kot Priloga I k Uredbi (ES) št. 261/2004. |
| --- | --- |

17.

Priloga I k tej uredbi se doda kot Priloga I k Uredbi (ES) št. 261/2004.

Člen 2

Uredba (ES) št. 2027/97 se spremeni:

| 1. | v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Letalski prevoznik

  prevozniki iz
  Skupnosti na letališču

  in ponudniki storitev zemeljske oskrbe, ki delujejo v njihovem imenu,
  na
  vseh letališčih v Uniji vzpostavijo službo, ki potnikom
  zagotovi obrazec pritožbe, s katerim lahko potniki takoj
  ob prihodu
  vložijo takšno pritožbo o poškodovani prtljagi ali prtljagi, ki zamuja.
  Letalski prevozniki iz Skupnosti
  takšen obrazec pritožbe
  izročajo na zahtevo potniku tudi pri svojih okencih za prijavo potnikov ali pri svojih okencih za informacije ali pri obeh
  ,
  obrazec pritožbe pa vključijo tudi na svoja spletna mesta. Obrazec pritožbe
  , ki je lahko v obliki zapisnika o neprispeli prtljagi, letalski prevoznik na letališču sprejme kot prijavo škode v skladu s členom 31(2) Montrealske konvencije. Ta možnost ne vpliva na pravico potnika do prijave škode na drug način v rokih iz Montrealske konvencije.


  2a.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi obliko standardiziranega obrazca pritožbe. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom/postopkom pregleda iz člena 6f(2).
  “; [Sprememba 144] |
| --- | --- |

1.

v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Letalski prevoznik

  prevozniki iz
  Skupnosti na letališču

  in ponudniki storitev zemeljske oskrbe, ki delujejo v njihovem imenu,
  na
  vseh letališčih v Uniji vzpostavijo službo, ki potnikom
  zagotovi obrazec pritožbe, s katerim lahko potniki takoj
  ob prihodu
  vložijo takšno pritožbo o poškodovani prtljagi ali prtljagi, ki zamuja.
  Letalski prevozniki iz Skupnosti
  takšen obrazec pritožbe
  izročajo na zahtevo potniku tudi pri svojih okencih za prijavo potnikov ali pri svojih okencih za informacije ali pri obeh
  ,
  obrazec pritožbe pa vključijo tudi na svoja spletna mesta. Obrazec pritožbe
  , ki je lahko v obliki zapisnika o neprispeli prtljagi, letalski prevoznik na letališču sprejme kot prijavo škode v skladu s členom 31(2) Montrealske konvencije. Ta možnost ne vpliva na pravico potnika do prijave škode na drug način v rokih iz Montrealske konvencije.

2a.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi obliko standardiziranega obrazca pritožbe. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom/postopkom pregleda iz člena 6f(2).
  “; [Sprememba 144]

| 2. | v členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Brez poseganja v odstavek 1 predplačilo v primeru smrti ne sme biti manjše od 18 096 SDR na potnika v protivrednosti v evrih. Komisija je pooblaščena, da prek delegiranega akta v skladu s členom 6c ta znesek prilagodi ob upoštevanju odločitve Mednarodne organizacije civilnega letalstva v skladu s členom 24(2) Montrealske konvencije. Z vsako prilagoditvijo navedenega zneska se spremeni tudi ustrezni znesek v Prilogi.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Brez poseganja v odstavek 1 predplačilo v primeru smrti ne sme biti manjše od 18 096 SDR na potnika v protivrednosti v evrih. Komisija je pooblaščena, da prek delegiranega akta v skladu s členom 6c ta znesek prilagodi ob upoštevanju odločitve Mednarodne organizacije civilnega letalstva v skladu s členom 24(2) Montrealske konvencije. Z vsako prilagoditvijo navedenega zneska se spremeni tudi ustrezni znesek v Prilogi.“;

| 2a. | v členu 5 se doda naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Letalske družbe v primeru izgube ali poškodovanja prtljage ali prtljage, ki zamuja, najprej zagotovijo odškodnino potnikom, s katerimi so sklenile pogodbo, preden imajo možnost, da zahtevajo odškodnino od letališč ali ponudnikov storitev za škodo, za katero same niso nujno odgovorne.“; [Sprememba 145] |
| --- | --- |

2a.

v členu 5 se doda naslednji odstavek:

„3a.
     
  Letalske družbe v primeru izgube ali poškodovanja prtljage ali prtljage, ki zamuja, najprej zagotovijo odškodnino potnikom, s katerimi so sklenile pogodbo, preden imajo možnost, da zahtevajo odškodnino od letališč ali ponudnikov storitev za škodo, za katero same niso nujno odgovorne.“; [Sprememba 145]

| 3. | v členu 6(1) se doda naslednji stavek:
  „Komisija je pooblaščena, da prek delegiranega akta v skladu s členom 6c zneske iz Priloge prilagodi ob upoštevanju odločitve Mednarodne organizacije civilnega letalstva v skladu s členom 24(2) Montrealske konvencije, razen zneska iz člena 5(2).“; |
| --- | --- |

3.

v členu 6(1) se doda naslednji stavek:

„Komisija je pooblaščena, da prek delegiranega akta v skladu s členom 6c zneske iz Priloge prilagodi ob upoštevanju odločitve Mednarodne organizacije civilnega letalstva v skladu s členom 24(2) Montrealske konvencije, razen zneska iz člena 5(2).“;

| 4. | Vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 6a
  1.   Letalski prevoznik in njegovi zastopniki pri prevozu prijavljenih invalidskih vozičkov, druge opreme za gibanje ali pripomočkov
  potnike obvestijo o njihovih pravicah in
  vsaki
  invalidni
  osebi
  ali osebi
  z zmanjšano zmožnostjo gibanja, kot je opredeljena v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 1107/2006 (*4), ponudi

  ponudijo
  možnost, da ob rezervaciji in najpozneje ob izročitvi opreme letalskemu prevozniku brezplačno poda izjavo o interesu v skladu s členom 22(2) Montrealske konvencije.
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi vzorec obrazca za takšno izjavo o interesu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 6f(2). [Sprememba 146]

  2.   V primeru uničenja, izgube ali poškodovanja pripomočkov za gibanje je odgovornost letalskega prevoznika omejena na znesek, ki ga je oseba navedla ob izročitvi prijavljene opreme za gibanje letalskemu prevozniku Skupnosti.
  3.   V primeru uničenja, izgube, poškodovanja ali zamude pri prevozu prijavljenih invalidskih vozičkov, druge opreme za gibanje ali pripomočkov, je letalski prevoznik Skupnosti odgovoren za plačilo zneska, ki ne presega zneska, ki ga je navedel potnik, razen če lahko dokaže, da je navedeni znesek višji od dejanskega interesa osebe za dostavo v namembni kraj.


  3a.
     
  Letalske družbe brez dodatnih stroškov zagotovijo, da lahko potniki uporabljajo svoje invalidske vozičke, tudi invalidske vozičke za otroke, do izhoda za vkrcanje, in da se jim vrnejo pri vratih letala. Če to iz varnostnih razlogov ni mogoče, letalske družbe uporabnikom invalidskih vozičkov brez dodatnih stroškov na letališkem terminalu zagotovijo druge pripomočke za gibanje, dokler ne dobijo svojih invalidskih vozičkov. Če se ti varnostni razlogi nanašajo neposredno na sam terminal, je organ upravljanja letališča odgovoren za zagotovitev drugih pripomočkov za gibanje, navedenih v tem odstavku. [Sprememba 147]

  Člen 6b
  1.   Nacionalni izvršilni organ iz člena 16 Uredbe (ES) št. 261/2004 zagotovi skladnost s to uredbo. V ta namen spremlja:






  — | pogoje pogodb o zračnem prevozu; |
| --- | --- | --- |

4.

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 6a

1.   Letalski prevoznik in njegovi zastopniki pri prevozu prijavljenih invalidskih vozičkov, druge opreme za gibanje ali pripomočkov
  potnike obvestijo o njihovih pravicah in
  vsaki
  invalidni
  osebi
  ali osebi
  z zmanjšano zmožnostjo gibanja, kot je opredeljena v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 1107/2006 (*4), ponudi

  ponudijo
  možnost, da ob rezervaciji in najpozneje ob izročitvi opreme letalskemu prevozniku brezplačno poda izjavo o interesu v skladu s členom 22(2) Montrealske konvencije.
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi vzorec obrazca za takšno izjavo o interesu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 6f(2). [Sprememba 146]

2.   V primeru uničenja, izgube ali poškodovanja pripomočkov za gibanje je odgovornost letalskega prevoznika omejena na znesek, ki ga je oseba navedla ob izročitvi prijavljene opreme za gibanje letalskemu prevozniku Skupnosti.

3.   V primeru uničenja, izgube, poškodovanja ali zamude pri prevozu prijavljenih invalidskih vozičkov, druge opreme za gibanje ali pripomočkov, je letalski prevoznik Skupnosti odgovoren za plačilo zneska, ki ne presega zneska, ki ga je navedel potnik, razen če lahko dokaže, da je navedeni znesek višji od dejanskega interesa osebe za dostavo v namembni kraj.

3a.
     
  Letalske družbe brez dodatnih stroškov zagotovijo, da lahko potniki uporabljajo svoje invalidske vozičke, tudi invalidske vozičke za otroke, do izhoda za vkrcanje, in da se jim vrnejo pri vratih letala. Če to iz varnostnih razlogov ni mogoče, letalske družbe uporabnikom invalidskih vozičkov brez dodatnih stroškov na letališkem terminalu zagotovijo druge pripomočke za gibanje, dokler ne dobijo svojih invalidskih vozičkov. Če se ti varnostni razlogi nanašajo neposredno na sam terminal, je organ upravljanja letališča odgovoren za zagotovitev drugih pripomočkov za gibanje, navedenih v tem odstavku. [Sprememba 147]

Člen 6b

1.   Nacionalni izvršilni organ iz člena 16 Uredbe (ES) št. 261/2004 zagotovi skladnost s to uredbo. V ta namen spremlja:

—

pogoje pogodb o zračnem prevozu;

| — | sistematično ponudbo posebne izjave o interesu za prijavljeno opremo za gibanje in ustrezne ravni odškodnine v primeru poškodb opreme za gibanje; |
| --- | --- |

—

sistematično ponudbo posebne izjave o interesu za prijavljeno opremo za gibanje in ustrezne ravni odškodnine v primeru poškodb opreme za gibanje;

| — | izplačilo predplačila v skladu s členom 5(1), če je ustrezno; |
| --- | --- |

—

izplačilo predplačila v skladu s členom 5(1), če je ustrezno;

| — | uporabo člena 6. |
| --- | --- |

—

uporabo člena 6.

2.   Poleg tega nacionalni izvršilni organ za namene spremljanja varstva potnikov z omejeno zmožnostjo gibanja in invalidnih potnikov v primeru poškodbe njihove opreme za gibanje
  ali pripomočkov
  preuči in upošteva informacije o pritožbah v zvezi z opremo za gibanje, vloženih pri organih iz člena 16a Uredbe
  (ES)
  št. 261/2004. [Sprememba 148]

3.   Sankcije, ki jih določijo države članice za kršitve te uredbe, so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

4.   Nacionalni izvršilni organi v letnih poročilih v skladu s členom 16(6) Uredbe (ES) št. 261/2004 objavijo tudi statistične podatke o dejavnostih in uporabljenih sankcijah v zvezi z uporabo te uredbe.

Člen 6c

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz člena 6(1) se Komisiji podeli za nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe

  prenese na Komisijo za obdobje petih let od ...

   (*5).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 149]

3.   Pooblastilo iz člena 6(1) lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem list Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 6(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila o navedenem aktu ne nasprotujeta ali če Evropski parlament in Svet pred iztekom tega roka obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 6d

1.   Čeprav Letalski prevozniki uživajo popolno tržno svobodo določanja pogojev, pod katerimi dovolijo prevoz prtljage, ob rezervaciji vozovnice

  v začetni fazi rezervacije vozovnice v vseh distribucijskih kanalih v uporabi, vključno z računalniškimi sistemi rezervacij,
  in pri okencih za prijavo potnikov (vključno s samopostrežnimi avtomati za prijavo potnikov) jasno navedejo maksimalno dovoljeno prtljago, ki jo potniki smejo nesti s seboj na krov oziroma jo oddati, za vsak let, zajet v potnikovi rezervaciji, vključno z vsemi omejitvami glede števila kosov, ki bi se uporabljale

  se uporabljajo
  v okviru določene maksimalne dovoljene prtljage. Kadar se za

  , ter morebitnimi omejitvami v zvezi z nakupi na letališču
  .
  Letalski prevozniki na jasen, pregleden in nedvoumen način sporočijo podrobnosti o ustreznem doplačilu
  za prtljago zahteva doplačilo, letalski prevozniki jasno navedejo podrobnosti teh doplačil ob rezervaciji

  v začetni fazi postopka rezervacije
  in, na zahtevo, na letališču.
  Temeljna potovalna storitev in doplačila morajo biti jasno opredeljeni in možno jih mora biti kupiti ločeno. [Sprememba 150]

1a.
     
  Potnikom se dovoli, da na krov brezplačno nesejo bistvene osebne predmete ali lastnino, kot so plašči in torbice, vključno z vsaj eno standardizirano vrečko z blagom, ki ga kupijo na letališču, poleg predpisane maksimalne dovoljene ročne prtljage. [Sprememba 151]

1b.
     
  Brez poseganja v uredbo (ES) št. 1107/2006 je lahko dovoljena ročna prtljaga izražena z maksimalnimi merami ali maksimalno težo celotne dovoljene ročne prtljage na potnika ali z obema, vendar brez omejitve na določeno število prevažanih predmetov. [Sprememba 152]

2.   Kadar zaradi izrednih razmer, kot so na primer varnostni razlogi ali sprememba vrste zrakoplova po opravljeni rezervaciji, na krov ni mogoče nesti ročne prtljage, ki bi bila sicer dovoljena, lahko Letalski prevoznik
  lahko zgoraj navedene predmete

  to prtljago prevaža v trupu zrakoplova kot oddano prtljago, vendar za to od potnika ne sme zahtevati doplačila

  , če izredne razmere, povezane z varnostnimi razlogi, in posebne značilnosti zrakoplova onemogočajo njihov prevoz v kabini
  .
  V teh primerih se dodatni stroški ne zaračunajo
  . [Sprememba 153]

2a.
     
  Če je ročna prtljaga pred vkrcanjem na letalo ali pred vzletom letala s krova pretovorjena v prostor za tovor, mora biti potnikom, ko ti zapuščajo letalo, izročena kot ročna prtljaga. [Sprememba 154]

3.   Te pravice ne vplivajo na omejitve v zvezi z ročno prtljago, ki jih določajo varnostna pravila EU in mednarodna varnostna pravila, kot sta na primer uredbi (ES) št. 300/2008 in (ES) št. 820/2008.

Člen 6e

1.   Letalski prevoznik Skupnosti potniku dovoli prevoz glasbila v potniški kabini letala ob upoštevanju veljavnih varnostnih pravil ter tehničnih specifikacij in omejitev zadevnega letala. Glasbila se lahko prevažajo v kabini letala pod pogojem, da jih je mogoče varno shraniti v ustrezen prostor za prtljago v kabini ali pod ustrezen potniški sedež.
  Če se sprejme prevoz glasbila v kabini letala, se to šteje za del potnikove dovoljene ročne prtljage.
  Letalski prevoznik
  se
  lahko odloči , da je glasbilo del potnikove dovoljene ročne prtljage in se ne sme prevažati poleg te dovoljene ročne prtljage

  za zaračunavanje doplačila za ročno prtljago, ki se prevaža poleg te dovoljene ročne prtljage
  . [Sprememba 155]

2.   Kadar je glasbilo preveliko, da bi ga bilo mogoče varno shraniti v ustrezen prostor za prtljago v kabini ali pod ustrezen potniški sedež, lahko letalski prevoznik zahteva plačilo dodatne prevoznine, če se takšno glasbilo prevaža kot ročna prtljaga na drugem sedežu.
  Za takšno dodatno prevoznino se ne plača ustrezna odhodna letališka taksa.
   V primeru nakupa dodatnega sedeža si letalski prevoznik prizadeva, kolikor je to razumno mogoče, zagotoviti, da sta zadevni potnik in glasbilo na sosednjih sedežih. Na zahtevo se glasbilo ob upoštevanju veljavnih varnostnih pravil, prostorskih omejitev in tehničnih specifikacij zadevnega letala prevaža v ogrevanem delu kabine letala, kadar je ta na voljo. Letalski prevoznik v svojih pogojih jasno navede osnovo za prevoz glasbil in ustrezne pristojbine.; [Sprememba 156]

2a.
     
  Na zahtevo se glasbilo ob upoštevanju veljavnih varnostnih pravil, prostorskih omejitev in tehničnih specifikacij zadevnega letala prevaža v ogrevanem delu kabine letala, kadar je ta na voljo. Letalski prevozniki zagotovijo posebne nalepke, ki se namestijo na vidnem mestu na glasbilih, s čimer se zagotovi, da se z njimi ravna z ustrezno skrbnostjo. Na letalih se dovoli, da se kot tovor prevažajo samo glasbila, ki so ustrezno shranjena v trdnih kontejnerjih in/ali kovčkih s trdno zunanjo steno, ki so zasnovani posebej za tovrstne predmete. [Sprememba 157]

2b.
     
  Letalski prevoznik ob rezervaciji vozovnice in v svojih pogojih poslovanja jasno navede pogoje za prevoz glasbil, vključno z ustreznimi pristojbinami, zmogljivostmi za prevoz glasbil, ki so na voljo na zadevnem letalu, in velikostjo teh zmogljivosti. Če je treba rezervirati dodaten sedež, se potnikom omogoči, da to opravijo prek spleta. [Sprememba 158]

Člen 6f

1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za pravice potnikov. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

| 5. | člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uporabi in rezultatih te uredbe najpozneje do 1. januarja 2017. Po potrebi se poročilu priložijo zakonodajni predlogi.“; |
| --- | --- |

5.

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uporabi in rezultatih te uredbe najpozneje do 1. januarja 2017. Po potrebi se poročilu priložijo zakonodajni predlogi.“;

| 6. | Priloga k Uredbi (ES) št. 2027/97 se nadomesti s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

6.

Priloga k Uredbi (ES) št. 2027/97 se nadomesti s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 115.

1

(2)  UL C , , str. .

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014.

3

(4)  Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91 (UL L 46, 17.2.2004, str. 1).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 2027/97 z dne 9. oktobra 1997 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage (UL L 285, 17.10.1997, str. 1).

5

(6)  Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (UL L 158, 23.6.1990, str. 59).

6

(7)  
  Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta ze dne 21. maj 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov)(UL L 165, 18.6.2013, str. 65).

7

Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta ze dne 21. maj 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov)(UL L 165, 18.6.2013, str. 65).

(8)  Uredba (ES) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

8

(9)  Uredba (ES) št. 785/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje (UL L 138, 30.4.2004, str. 1).

9

(*1)  Uredbe (ES) št. 1008/2008 z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (UL L 293, 31.10.2008, str. 3.)“;

*1

(*4)  Uredba (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu, UL L 204, 26.7.2006, str. 1.“; [Sprememba 159]

*4

“; [Sprememba 159]

(*5)  
  UL, vstaviti datum začetka veljavnosti te uredbe.

*5

UL, vstaviti datum začetka veljavnosti te uredbe.

PRILOGA I

„Priloga: neizčrpen

  izčrpen
  seznam razmer, ki se za namene te uredbe štejejo za izredne razmere [Sprememba 160]

| 1. | Naslednje razmere se štejejo za izredne:






  (i) | naravne nesreče, ki onemogočajo varno izvedbo leta; |
| --- | --- | --- |

1.

Naslednje razmere se štejejo za izredne:

(i)

naravne nesreče, ki onemogočajo varno izvedbo leta;

| (ii) | tehnične napake
  na letalu
  , ki niso neločljivo povezane z običajnim delovanjem letala, kot je odkritje napake med zadevnim letom, pri čemer takšna napaka preprečuje normalno nadaljevanje leta, ali

  jih je neposredno povzročila
  skrita napaka, ki je nastala pri izdelavi in jo odkrije

  ki jo uradno prizna
  proizvajalec ali pristojni organ ter

  in ki je bila odkrita med vzdrževalnim pregledom ali po sprostitvi letala v obratovanje, kar
  vpliva na varnost leta; [Sprememba 161] |
| --- | --- |

(ii)

tehnične napake
  na letalu
  , ki niso neločljivo povezane z običajnim delovanjem letala, kot je odkritje napake med zadevnim letom, pri čemer takšna napaka preprečuje normalno nadaljevanje leta, ali

  jih je neposredno povzročila
  skrita napaka, ki je nastala pri izdelavi in jo odkrije

  ki jo uradno prizna
  proizvajalec ali pristojni organ ter

  in ki je bila odkrita med vzdrževalnim pregledom ali po sprostitvi letala v obratovanje, kar
  vpliva na varnost leta; [Sprememba 161]

| (iia) | poškodbe po trčenju s pticami; [Sprememba 162] |
| --- | --- |

(iia)

poškodbe po trčenju s pticami; [Sprememba 162]

| (iii) | tveganja, povezana z varovanjem,

  vojna
  ,
  politični nemiri,
  sabotaža in teroristična dejanja, ki onemogočajo varno izvedbo leta; [Sprememba 163] |
| --- | --- |

(iii)

tveganja, povezana z varovanjem,

  vojna
  ,
  politični nemiri,
  sabotaža in teroristična dejanja, ki onemogočajo varno izvedbo leta; [Sprememba 163]

| (iv) | smrtno nevarna tveganja za zdravje ali nujni zdravstveni primeri, ki zahtevajo prekinitev ali odmik od poti zadevnega leta; [Sprememba 164] |
| --- | --- |

(iv)

smrtno nevarna tveganja za zdravje ali nujni zdravstveni primeri, ki zahtevajo prekinitev ali odmik od poti zadevnega leta; [Sprememba 164]

| (v) | nepredvidene
  omejitve upravljanja zračnega prometa ali
  nepredvideno
  zaprtje zračnega prostora ali letališča,
  vključno z zaporami pristajalne steze s strani oblasti
  ; [Sprememba 165] |
| --- | --- |

(v)

nepredvidene
  omejitve upravljanja zračnega prometa ali
  nepredvideno
  zaprtje zračnega prostora ali letališča,
  vključno z zaporami pristajalne steze s strani oblasti
  ; [Sprememba 165]

| (vi) | meteorološki pogoji, nezdružljivi z izvedbo varnega leta
  ali ki so poškodovali letalo med letom ali na vzletni stezi po sprostitvi v obratovanje, in ki preprečujejo varno nadaljevanje leta
  ; ter [Sprememba 166] |
| --- | --- |

(vi)

meteorološki pogoji, nezdružljivi z izvedbo varnega leta
  ali ki so poškodovali letalo med letom ali na vzletni stezi po sprostitvi v obratovanje, in ki preprečujejo varno nadaljevanje leta
  ; ter [Sprememba 166]

| (vii) | nepredvideni
  delovni spori pri dejanskem letalskem prevozniku ali izvajalcih bistvenih storitev, kot so letališča in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. [Sprememba 167] |
| --- | --- |

(vii)

nepredvideni
  delovni spori pri dejanskem letalskem prevozniku ali izvajalcih bistvenih storitev, kot so letališča in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. [Sprememba 167]

| 2. | Naslednje razmere se ne štejejo za izredne:








  (i) | tehnične napake, ki so neločljivo povezane z običajnim delovanjem letala, kot so napake, odkrite med rednim vzdrževanjem ali pregledom letala pred vzletom ali ki se pojavijo zaradi nepravilne izvedbe takšnega vzdrževanja ali pregleda pred vzletom; ter |
| --- | --- | --- |

2.

Naslednje razmere se ne štejejo za izredne:

(i)

tehnične napake, ki so neločljivo povezane z običajnim delovanjem letala, kot so napake, odkrite med rednim vzdrževanjem ali pregledom letala pred vzletom ali ki se pojavijo zaradi nepravilne izvedbe takšnega vzdrževanja ali pregleda pred vzletom; ter

| (ii) | nerazpoložljivost letalskega ali kabinskega osebja (razen če je ta posledica delovnih sporov).“
  [Sprememba 168] |
| --- | --- |

(ii)

nerazpoložljivost letalskega ali kabinskega osebja (razen če je ta posledica delovnih sporov).“
  [Sprememba 168]

PRILOGA II

„PRILOGA

ODGOVORNOST LETALSKEGA PREVOZNIKA DO POTNIKOV IN NJIHOVE PRTLJAGE

To informativno obvestilo je povzetek pravil o odgovornosti, ki veljajo za letalske prevoznike Skupnosti, kakor določata zakonodaja EU in Montrealska konvencija.

ODŠKODNINA V PRIMERU SMRTI ALI POŠKODBE

Za odgovornost v primeru poškodbe ali smrti potnika zaradi nesreče na krovu ali med kakršnim koli postopkom vkrcanja ali izkrcanja finančne omejitve niso določene. Letalski prevoznik ne more izključiti ali omejiti svoje odgovornosti v primeru odškodninskih zahtevkov za škodo do 113 100 SDR (približna protivrednost v lokalni valuti). Za škodo, ki presega ta znesek, letalski prevoznik ni odgovoren, če dokaže, da škoda ni nastala zaradi malomarnosti ali po njegovi krivdi ali da je škoda nastala izključno zaradi malomarnosti ali krivde tretje osebe.

PREDPLAČILA

V primeru smrti ali poškodbe potnika mora letalski prevoznik v 15 dneh po identifikaciji osebe, ki je upravičena do odškodnine, izplačati predplačilo, ki je potrebno za kritje njenih takojšnjih ekonomskih potreb. V primeru smrti potnika predplačilo ne sme biti manjše od 18 096 SDR (približna protivrednost v lokalni valuti).

ZAMUDE POTNIKOV

V primeru zamude potnika je letalski prevoznik odgovoren za škodo, razen če je sprejel vse ustrezne ukrepe za preprečitev škode ali če sprejetje takšnih ukrepov ni bilo mogoče. Odgovornost za zamudo potnika je omejena na 4 694 SDR (približna protivrednost v lokalni valuti).

IZGUBA, POŠKODBA ALI ZAMUDA PRTLJAGE

V primeru izgube, poškodbe ali zamude prtljage je letalski prevoznik odgovoren za škodo do 1 113 SDR (približna protivrednost v lokalni valuti), pri čemer omejitev odškodnine velja na potnika in ne na kos prijavljene prtljage, razen če se letalski prevoznik in potnik v posebni izjavi o interesu dogovorita o višji omejitvi. V primeru poškodbe ali izgube prtljage letalski prevoznik ni odgovoren, če je poškodba ali izguba posledica notranje napake ali kakovosti prtljage. V primeru zamude prtljage letalski prevoznik ni odgovoren, če je sprejel vse ustrezne ukrepe za preprečitev škode, ki je posledica zamude prtljage, ali če sprejetje takšnih ukrepov ni bilo mogoče. V primeru ročne prtljage, vključno z osebnimi predmeti, je letalski prevoznik odgovoren samo, če je škoda nastala po njegovi krivdi.

VIŠJE OMEJITVE ODGOVORNOSTI V ZVEZI S PRTLJAGO

Potnik ima pravico do višje omejitve odgovornosti, če najpozneje ob prijavi na let vloži posebno izjavo in plača dodatni znesek, če je zahtevan. Takšen dodatni znesek temelji na tarifi, ki je odvisna od dodatnih stroškov prevoza in zavarovanja zadevne prtljage, ki presegajo omejitev odgovornosti 1 131 SDR. Tarifa se da na voljo potnikom na njihovo zahtevo. Invalidnim potnikom in potnikom z zmanjšano zmožnostjo gibanja se sistematično ponudi brezplačna možnost, da podajo posebno izjavo o interesu za prevoz njihove opreme za gibanje.

ROK ZA PRITOŽBE V ZVEZI S PRTLJAGO

Če je prtljaga poškodovana, izgubljena ali uničena ali če zamuja, mora potnik letalskemu prevozniku takoj poslati pisno pritožbo. V primeru poškodbe prtljage je rok za vložitev pritožbe 7 dni in v primeru zamude prtljage 21 dni, v obeh primerih od datuma, ko mu je bila prtljaga dana na voljo. Da potniki ne bi zamudili teh rokov, jim mora letalski prevoznik omogočiti, da obrazec pritožbe izpolnijo na letališču. Takšen obrazec pritožbe, ki je lahko tudi zapisnik o neprispeli prtljagi, mora letalski prevoznik na letališču sprejeti kot pritožbo.

ODGOVORNOST POGODBENIH IN DEJANSKIH PREVOZNIKOV

Če letalski prevoznik, ki dejansko opravlja prevoz, ni hkrati tudi pogodbeni prevoznik, ima potnik pravico nasloviti pritožbo ali vložiti odškodninski zahtevek zoper enega ali drugega. To velja tudi za primere, kjer je bil z dejanskim letalskim prevoznikom sklenjen dogovor glede posebne izjave o interesu za dostavo.

ROK ZA VLOŽITEV TOŽBE

Vse odškodninske zahtevke je treba vložiti na sodišču v dveh letih po datumu prihoda zrakoplova ali po datumu, ko bi zrakoplov moral pristati.

PODLAGA ZA INFORMACIJE

Zgoraj navedene določbe temeljijo na Montrealski konvenciji z dne 28. maja 1999, ki se v Skupnosti izvaja z Uredbo (ES) št. 2027/97 (kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 889/2002 in Uredbo (EU) št. xxx) in nacionalno zakonodajo držav članic.“

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/366 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/366

---

P7_TA(2014)0093

Postopki v primeru insolventnosti ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti (COM(2012)0744 – C7-0413/2012 – 2012/0360(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/61)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0744), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0744),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0413/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0413/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0481/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0481/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku/svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku/svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 271, 19.9.2013, str. 55.

---

P7_TC1-COD(2012)0360

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 81 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 (4) je vzpostavila evropski okvir za čezmejne postopke v primeru insolventnosti. Ta okvir določa, katera država članica je pristojna za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti, vzpostavlja enotna pravila o pravu, ki se uporablja, ter predvideva priznavanje in izvrševanje odločb v zvezi z insolventnostjo ter usklajevanje glavnih in sekundarnih postopkov v primeru insolventnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 (4) je vzpostavila evropski okvir za čezmejne postopke v primeru insolventnosti. Ta okvir določa, katera država članica je pristojna za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti, vzpostavlja enotna pravila o pravu, ki se uporablja, ter predvideva priznavanje in izvrševanje odločb v zvezi z insolventnostjo ter usklajevanje glavnih in sekundarnih postopkov v primeru insolventnosti.

| (2) | Poročilo Komisije o uporabi Uredbe (ES) št. 1346/2000 z dne 12. decembra 2012 (5) ugotavlja, da Uredba na splošno deluje dobro, vendar pa je zaželeno, da se izboljša uporaba nekaterih njenih določb, da se okrepi učinkovito upravljanje čezmejnih postopkov v primeru insolventnosti. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo Komisije o uporabi Uredbe (ES) št. 1346/2000 z dne 12. decembra 2012 (5) ugotavlja, da Uredba na splošno deluje dobro, vendar pa je zaželeno, da se izboljša uporaba nekaterih njenih določb, da se okrepi učinkovito upravljanje čezmejnih postopkov v primeru insolventnosti.

| (3) | Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1346/2000 bi bilo treba razširiti na postopke, ki spodbujajo sanacijo rentabilnih

  dolžnika v resnih finančnih težavah
  , da bi zdravim podjetjem pomagali preživeti in podjetnikom dali novo priložnost. Zlasti bi ga bilo treba razširiti na postopke, ki predvidevajo prestrukturiranje dolžnika v fazi pred nastopom insolventnosti, ali tiste, ki ohranjajo obstoječo upravo. Uredba bi morala urejati tudi postopke, ki predvidevajo odpust dolga potrošnikov in samozaposlenih, ki ne izpolnjujejo meril veljavnega pravnega akta. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(3)

Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1346/2000 bi bilo treba razširiti na postopke, ki spodbujajo sanacijo rentabilnih

  dolžnika v resnih finančnih težavah
  , da bi zdravim podjetjem pomagali preživeti in podjetnikom dali novo priložnost. Zlasti bi ga bilo treba razširiti na postopke, ki predvidevajo prestrukturiranje dolžnika v fazi pred nastopom insolventnosti, ali tiste, ki ohranjajo obstoječo upravo. Uredba bi morala urejati tudi postopke, ki predvidevajo odpust dolga potrošnikov in samozaposlenih, ki ne izpolnjujejo meril veljavnega pravnega akta. [Sprememba 1]

| (4) | Pojasniti bi bilo treba pravila o pristojnosti za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti in izboljšati procesni okvir za ugotavljanje pristojnosti. Določeno bi moralo biti tudi izrecno pravilo o pristojnosti za zahtevke, ki so neposredno posledica postopkov v primeru insolventnosti ali

  in
  so tesno povezana z njimi. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Pojasniti bi bilo treba pravila o pristojnosti za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti in izboljšati procesni okvir za ugotavljanje pristojnosti. Določeno bi moralo biti tudi izrecno pravilo o pristojnosti za zahtevke, ki so neposredno posledica postopkov v primeru insolventnosti ali

  in
  so tesno povezana z njimi. [Sprememba 2]

| (5) | Da se izboljša učinkovitost postopkov v primeru insolventnosti v primerih, ko ima dolžnik poslovalnico v drugi državi članici, bi bilo treba odpraviti zahtevo, da morajo biti sekundarni postopki likvidacijski. Poleg tega bi moralo imeti sodišče možnost zavrniti uvedbo sekundarnih postopkov, če ti niso potrebni za varstvo interesov domačih upnikov. Izboljšati bi bilo treba usklajevanje med glavnimi in sekundarnimi postopki, zlasti z zahtevo po sodelovanju med udeleženimi sodišči. |
| --- | --- |

(5)

Da se izboljša učinkovitost postopkov v primeru insolventnosti v primerih, ko ima dolžnik poslovalnico v drugi državi članici, bi bilo treba odpraviti zahtevo, da morajo biti sekundarni postopki likvidacijski. Poleg tega bi moralo imeti sodišče možnost zavrniti uvedbo sekundarnih postopkov, če ti niso potrebni za varstvo interesov domačih upnikov. Izboljšati bi bilo treba usklajevanje med glavnimi in sekundarnimi postopki, zlasti z zahtevo po sodelovanju med udeleženimi sodišči.

| (6) | Da se izboljšajo informacije, ki so na voljo upnikom in udeleženim sodiščem, ter prepreči uvajanje vzporednih postopkov v primerih insolventnosti, bi bilo treba zahtevati, da države članice objavijo ustrezne odločbe v čezmejnih postopkih v primeru insolventnosti v javno dostopnem elektronskem registru. Urediti bi bilo treba medsebojno povezavo registrov insolventnosti. Vpeljati bi bilo treba tudi standardne obrazce za prijavo terjatev, ki bodo tujim upnikom olajšali delo in zmanjšali stroške prevajanja. |
| --- | --- |

(6)

Da se izboljšajo informacije, ki so na voljo upnikom in udeleženim sodiščem, ter prepreči uvajanje vzporednih postopkov v primerih insolventnosti, bi bilo treba zahtevati, da države članice objavijo ustrezne odločbe v čezmejnih postopkih v primeru insolventnosti v javno dostopnem elektronskem registru. Urediti bi bilo treba medsebojno povezavo registrov insolventnosti. Vpeljati bi bilo treba tudi standardne obrazce za prijavo terjatev, ki bodo tujim upnikom olajšali delo in zmanjšali stroške prevajanja.

| (7) | Določena bi morala biti posebna pravila o usklajevanju postopkov, v katerih je udeleženih več članov iste skupine podjetij. Upravitelji

  Stečajni upravitelji
  in sodišča, udeleženi v različnih postopkih v primeru insolventnosti, bi morali obvezno sodelovati in se obveščati med seboj. Poleg tega bi morali vsi udeleženi
  stečajni
  upravitelji imeti na voljo procesne možnosti, da za podjetja v skupini, v zvezi s katerimi so uvedeni postopki v primeru insolventnosti, predlagajo sanacijski načrt in da po potrebi zahtevajo prekinitev postopkov v primeru insolventnosti v zvezi s podjetji, razen za podjetje, za katero so bili imenovani za
  stečajnega
  upravitelja. Opredelitev izraza „skupina podjetij“ bi se morala razumeti, kot da se uporablja samo na področju insolventnosti, in ne bi smela vplivati na vidike prava gospodarskih družb v zvezi s skupinami. [Sprememba 3. Ta sprememba velja za celotno besedilo.] |
| --- | --- |

(7)

Določena bi morala biti posebna pravila o usklajevanju postopkov, v katerih je udeleženih več članov iste skupine podjetij. Upravitelji

  Stečajni upravitelji
  in sodišča, udeleženi v različnih postopkih v primeru insolventnosti, bi morali obvezno sodelovati in se obveščati med seboj. Poleg tega bi morali vsi udeleženi
  stečajni
  upravitelji imeti na voljo procesne možnosti, da za podjetja v skupini, v zvezi s katerimi so uvedeni postopki v primeru insolventnosti, predlagajo sanacijski načrt in da po potrebi zahtevajo prekinitev postopkov v primeru insolventnosti v zvezi s podjetji, razen za podjetje, za katero so bili imenovani za
  stečajnega
  upravitelja. Opredelitev izraza „skupina podjetij“ bi se morala razumeti, kot da se uporablja samo na področju insolventnosti, in ne bi smela vplivati na vidike prava gospodarskih družb v zvezi s skupinami. [Sprememba 3. Ta sprememba velja za celotno besedilo.]

| (8) | Da se omogoči hitro prilagajanje Uredbe ustreznim spremembam nacionalnega insolvenčnega prava, ki jih priglasijo države članice, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte za spremembo prilog. Zelo pomembno je, da Komisija v okviru priprav opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(8)

Da se omogoči hitro prilagajanje Uredbe ustreznim spremembam nacionalnega insolvenčnega prava, ki jih priglasijo države članice, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte za spremembo prilog. Zelo pomembno je, da Komisija v okviru priprav opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (9) | Za zagotavljanje enakih pogojev pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1346/2000 bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(9)

Za zagotavljanje enakih pogojev pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1346/2000 bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (10) | Uredbo (ES) št. 1346/2000 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 1346/2000 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Sprememba te uredbe ne bi smela posegati v pravila o izterjavi državne pomoči od insolventnih podjetij, kot jih razlaga sodna praksa Sodišča Evropske unije (v zadevi Komisija proti Italiji – „New Interline“, C-454/09). Kadar izterjava celotnega zneska državne pomoči ni mogoča, ker nalog za izterjavo zadeva podjetje v postopku v primeru insolventnosti, bi morali biti navedeni postopki vedno likvidacijski ter bi morali povzročiti dokončno prenehanje dejavnosti prejemnika in prodajo njegovega premoženja. |
| --- | --- |

(11)

Sprememba te uredbe ne bi smela posegati v pravila o izterjavi državne pomoči od insolventnih podjetij, kot jih razlaga sodna praksa Sodišča Evropske unije (v zadevi Komisija proti Italiji – „New Interline“, C-454/09). Kadar izterjava celotnega zneska državne pomoči ni mogoča, ker nalog za izterjavo zadeva podjetje v postopku v primeru insolventnosti, bi morali biti navedeni postopki vedno likvidacijski ter bi morali povzročiti dokončno prenehanje dejavnosti prejemnika in prodajo njegovega premoženja.

| (12) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, [sta Združeno kraljestvo in Irska predložila uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe]/[Združeno kraljestvo in Irska brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe ter ta uredba zanju ni zavezujoča niti se zanju ne uporablja]. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, [sta Združeno kraljestvo in Irska predložila uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe]/[Združeno kraljestvo in Irska brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe ter ta uredba zanju ni zavezujoča niti se zanju ne uporablja].

| (13) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe ter ta uredba zanjo ni zavezujoča in se zanjo ne uporablja – |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe ter ta uredba zanjo ni zavezujoča in se zanjo ne uporablja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1346/2000 se spremeni:

| (1) | V uvodni izjavi 2 se sklicevanje na člen 65 nadomesti s sklicevanjem na člen 81. |
| --- | --- |

(1)

V uvodni izjavi 2 se sklicevanje na člen 65 nadomesti s sklicevanjem na člen 81.

| (2) | V uvodnih izjavah 3, 5, 8, 11, 12, 14 in 21 se izraz „Skupnost“ nadomesti z izrazom „Unija“. |
| --- | --- |

(2)

V uvodnih izjavah 3, 5, 8, 11, 12, 14 in 21 se izraz „Skupnost“ nadomesti z izrazom „Unija“.

| (3) | Uvodna izjava 4 se nadomesti z naslednjim:






  „(4) | Za pravilno delovanje notranjega trga se je treba izogibati spodbujanju strank k prenosu premoženja ali sodnih postopkov iz ene države članice v drugo, da bi se tako skušal doseči ugodnejši pravni položaj v škodo stečajne mase upnikov (t. i. izbiranje najugodnejšega sodišča).“ |
| --- | --- | --- |

(3)

Uvodna izjava 4 se nadomesti z naslednjim:

„(4)

Za pravilno delovanje notranjega trga se je treba izogibati spodbujanju strank k prenosu premoženja ali sodnih postopkov iz ene države članice v drugo, da bi se tako skušal doseči ugodnejši pravni položaj v škodo stečajne mase upnikov (t. i. izbiranje najugodnejšega sodišča).“

| (4) | Uvodna izjava 6 se nadomesti z naslednjim:






  „(6) | Ta uredba bi morala obsegati določbe, ki urejajo pristojnost za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti in postopkov, ki so neposredno posledica postopkov v primeru insolventnosti in so tesno povezani z njimi. Ta uredba bi morala vsebovati tudi določbe o priznavanju in izvrševanju odločb, izdanih v takih postopkih, ter določbe o pravu, ki se uporablja za postopke v primeru insolventnosti. Uredba bi morala vsebovati tudi pravila o usklajevanju postopkov v primeru insolventnosti proti istemu dolžniku ali več članom iste skupine podjetij.“ |
| --- | --- | --- |

(4)

Uvodna izjava 6 se nadomesti z naslednjim:

„(6)

Ta uredba bi morala obsegati določbe, ki urejajo pristojnost za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti in postopkov, ki so neposredno posledica postopkov v primeru insolventnosti in so tesno povezani z njimi. Ta uredba bi morala vsebovati tudi določbe o priznavanju in izvrševanju odločb, izdanih v takih postopkih, ter določbe o pravu, ki se uporablja za postopke v primeru insolventnosti. Uredba bi morala vsebovati tudi pravila o usklajevanju postopkov v primeru insolventnosti proti istemu dolžniku ali več članom iste skupine podjetij.“

| (5) | Uvodna izjava 7 se nadomesti z naslednjim:






  „(7) | Stečajni postopki, postopki poravnave in podobni postopki ter zahtevki, povezani s takimi postopki, so izključeni s področja uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 (*1). Te postopke bi morala urejati ta uredba. Pri razlagi te uredbe bi se bilo treba čim bolj izogibati zakonodajnim vrzelim med pravnima aktoma. |
| --- | --- | --- |

(5)

Uvodna izjava 7 se nadomesti z naslednjim:

„(7)

Stečajni postopki, postopki poravnave in podobni postopki ter zahtevki, povezani s takimi postopki, so izključeni s področja uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 (*1). Te postopke bi morala urejati ta uredba. Pri razlagi te uredbe bi se bilo treba čim bolj izogibati zakonodajnim vrzelim med pravnima aktoma.

(*1)  Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 12, 16.1.2001, str. 1).“"

| (6) | Uvodna izjava 9 se nadomesti z naslednjim:






  „(9) | Ta uredba bi morala veljati za postopke v primeru insolventnosti, ki izpolnjujejo pogoje iz te uredbe, ne glede na to, ali je dolžnik fizična ali pravna oseba, trgovec ali zasebnik. Navedeni postopki v primeru insolventnosti so izčrpno našteti v Prilogi A. Če je nacionalni postopek naveden v Prilogi A, bi se morala ta uredba uporabljati, ne da bi morala sodišča druge države članice preučiti, ali so izpolnjeni pogoji iz te uredbe. Postopke v primeru insolventnosti v zvezi z zavarovalnicami, kreditnimi institucijami, investicijskimi družbami, če jih ureja Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2), in s kolektivnimi naložbenimi podjemi bi bilo treba izključiti s področja uporabe te uredbe. Ta uredba ne bi smela zajemati teh podjetij, ker zanje veljajo posebni predpisi in ker imajo nacionalni nadzorni organi široka pooblastila za intervencijo. |
| --- | --- | --- |

(6)

Uvodna izjava 9 se nadomesti z naslednjim:

„(9)

Ta uredba bi morala veljati za postopke v primeru insolventnosti, ki izpolnjujejo pogoje iz te uredbe, ne glede na to, ali je dolžnik fizična ali pravna oseba, trgovec ali zasebnik. Navedeni postopki v primeru insolventnosti so izčrpno našteti v Prilogi A. Če je nacionalni postopek naveden v Prilogi A, bi se morala ta uredba uporabljati, ne da bi morala sodišča druge države članice preučiti, ali so izpolnjeni pogoji iz te uredbe. Postopke v primeru insolventnosti v zvezi z zavarovalnicami, kreditnimi institucijami, investicijskimi družbami, če jih ureja Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2), in s kolektivnimi naložbenimi podjemi bi bilo treba izključiti s področja uporabe te uredbe. Ta uredba ne bi smela zajemati teh podjetij, ker zanje veljajo posebni predpisi in ker imajo nacionalni nadzorni organi široka pooblastila za intervencijo.

(*2)  Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij (UL L 125, 5.5.2001, str. 15).“"

| (7) | Vstavi se naslednja uvodna izjava 9a:






  „(9a) | Področje uporabe te uredbe bi bilo treba razširiti na postopke, ki spodbujajo sanacijo rentabilnih

  dolžnika v resnih finančnih težavah
  , da bi zdravim podjetjem pomagali preživeti in dali novo priložnost podjetnikom. Zlasti bi ga bilo treba razširiti na postopke, ki predvidevajo prestrukturiranje dolžnika v fazi pred nastopom insolventnosti, postopke, ki ohranjajo obstoječo upravo, ter postopke, ki predvidevajo odpust dolga potrošnikom in samozaposlenim. Ker taki

  ti
  postopki ne zahtevajo nujno imenovanja
  stečajnega
  upravitelja, bi morali biti zajeti v tej uredbi, če potekajo pod kontrolo ali nadzorom sodišča. V tem okviru bi moral izraz ‚kontrola‘ obsegati primere, ko sodišče ukrepa samo na pritožbo upnika ali zainteresirane strani.“[Sprememba 3] |
| --- | --- | --- |

(7)

Vstavi se naslednja uvodna izjava 9a:

„(9a)

Področje uporabe te uredbe bi bilo treba razširiti na postopke, ki spodbujajo sanacijo rentabilnih

  dolžnika v resnih finančnih težavah
  , da bi zdravim podjetjem pomagali preživeti in dali novo priložnost podjetnikom. Zlasti bi ga bilo treba razširiti na postopke, ki predvidevajo prestrukturiranje dolžnika v fazi pred nastopom insolventnosti, postopke, ki ohranjajo obstoječo upravo, ter postopke, ki predvidevajo odpust dolga potrošnikom in samozaposlenim. Ker taki

  ti
  postopki ne zahtevajo nujno imenovanja
  stečajnega
  upravitelja, bi morali biti zajeti v tej uredbi, če potekajo pod kontrolo ali nadzorom sodišča. V tem okviru bi moral izraz ‚kontrola‘ obsegati primere, ko sodišče ukrepa samo na pritožbo upnika ali zainteresirane strani.“[Sprememba 3]

| (8) | Uvodna izjava 10 se nadomesti z naslednjim:








  „(10) | Postopki v primeru insolventnosti ne vključujejo nujno ukrepanja sodišča; v tej uredbi bi moral imeti pojem ‚sodišče‘ širši pomen in označevati osebo ali organ, ki je po nacionalnem pravu pooblaščen(a) za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti. Zaradi uporabe te uredbe bi morali biti postopki (tj. pravna dejanja in predpisane formalnosti) ne le skladni z določbami te uredbe, temveč tudi uradno priznani in pravno veljavni v državi članici, v kateri so bili uvedeni postopki v primeru insolventnosti.“
  [Sprememba 4] |
| --- | --- | --- |

(8)

Uvodna izjava 10 se nadomesti z naslednjim:

„(10)

Postopki v primeru insolventnosti ne vključujejo nujno ukrepanja sodišča; v tej uredbi bi moral imeti pojem ‚sodišče‘ širši pomen in označevati osebo ali organ, ki je po nacionalnem pravu pooblaščen(a) za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti. Zaradi uporabe te uredbe bi morali biti postopki (tj. pravna dejanja in predpisane formalnosti) ne le skladni z določbami te uredbe, temveč tudi uradno priznani in pravno veljavni v državi članici, v kateri so bili uvedeni postopki v primeru insolventnosti.“
  [Sprememba 4]

| (8a) | Uvodna izjava 11 se nadomesti z naslednjim:










  „(11) | Ta uredba priznava dejstvo, da na podlagi zelo različnega materialnega prava uvedba postopkov v primeru insolventnosti z univerzalnim področjem uporabe v celotni Uniji ni izvedljiva. Uporaba prava države, v kateri so bili postopki uvedeni, brez kakršne koli izjeme bi zaradi tega ozadja lahko pogosto povzročala težave. To velja, na primer, za v Uniji zelo različno ureditev na področju pravic zavarovanja terjatev. Nadalje so v nekaterih primerih tudi prednostne pravice posameznih upnikov v postopkih v primeru insolventnosti popolnoma različne. Z dodatnimi usklajevalnimi ukrepi je treba uvesti tudi prednostne pravice zaposlenih. Ta uredba mora to upoštevati na dva različna načina. Po eni strani je treba predvideti posebna pravila o pravu, ki se uporablja, v primeru posebno pomembnih pravic in pravnih razmerij (npr. stvarnih pravic in pogodb o zaposlitvi). Po drugi strani pa je treba poleg glavnih postopkov v primeru insolventnosti z univerzalnim področjem uporabe dovoliti tudi nacionalne postopke, ki zajemajo samo premoženje, ki se nahaja v državi, v kateri so bili uvedeni postopki v primeru insolventnosti.“

  [Sprememba 5] |
| --- | --- | --- |

(8a)

Uvodna izjava 11 se nadomesti z naslednjim:

„(11)

Ta uredba priznava dejstvo, da na podlagi zelo različnega materialnega prava uvedba postopkov v primeru insolventnosti z univerzalnim področjem uporabe v celotni Uniji ni izvedljiva. Uporaba prava države, v kateri so bili postopki uvedeni, brez kakršne koli izjeme bi zaradi tega ozadja lahko pogosto povzročala težave. To velja, na primer, za v Uniji zelo različno ureditev na področju pravic zavarovanja terjatev. Nadalje so v nekaterih primerih tudi prednostne pravice posameznih upnikov v postopkih v primeru insolventnosti popolnoma različne. Z dodatnimi usklajevalnimi ukrepi je treba uvesti tudi prednostne pravice zaposlenih. Ta uredba mora to upoštevati na dva različna načina. Po eni strani je treba predvideti posebna pravila o pravu, ki se uporablja, v primeru posebno pomembnih pravic in pravnih razmerij (npr. stvarnih pravic in pogodb o zaposlitvi). Po drugi strani pa je treba poleg glavnih postopkov v primeru insolventnosti z univerzalnim področjem uporabe dovoliti tudi nacionalne postopke, ki zajemajo samo premoženje, ki se nahaja v državi, v kateri so bili uvedeni postopki v primeru insolventnosti.“

  [Sprememba 5]

| (9) | Vstavi se naslednja uvodna izjava:






  „(12a) | Pred uvedbo postopkov v primeru insolventnosti bi moralo pristojno sodišče po uradni dolžnosti preučiti, ali se središče dolžnikovih glavnih interesov ali poslovalnica dejansko nahajata na območju njegove pristojnosti. Če okoliščine posameznega primera zbujajo dvome glede pristojnosti sodišča, bi moralo sodišče zahtevati, da dolžnik predloži dodatna dokazila v podporo svojim trditvam, in kadar je primerno, dati dolžnikovim upnikom možnost, da predstavijo svoja stališča glede pristojnosti. Poleg tega bi morali imeti upniki na voljo učinkovito pravno sredstvo zoper odločbo o uvedbi postopka v primeru insolventnosti.“ |
| --- | --- | --- |

(9)

Vstavi se naslednja uvodna izjava:

„(12a)

Pred uvedbo postopkov v primeru insolventnosti bi moralo pristojno sodišče po uradni dolžnosti preučiti, ali se središče dolžnikovih glavnih interesov ali poslovalnica dejansko nahajata na območju njegove pristojnosti. Če okoliščine posameznega primera zbujajo dvome glede pristojnosti sodišča, bi moralo sodišče zahtevati, da dolžnik predloži dodatna dokazila v podporo svojim trditvam, in kadar je primerno, dati dolžnikovim upnikom možnost, da predstavijo svoja stališča glede pristojnosti. Poleg tega bi morali imeti upniki na voljo učinkovito pravno sredstvo zoper odločbo o uvedbi postopka v primeru insolventnosti.“

| (10) | Uvodna izjava 13 se črta. |
| --- | --- |

(10)

Uvodna izjava 13 se črta.

| (11) | Vstavita se naslednji uvodni izjavi:






  „(13a) | Domnevati bi bilo treba, da je ‚središče glavnih interesov‘ podjetja ali druge pravne osebe v kraju registriranega sedeža. To domnevo bi moralo biti mogoče ovreči,
  predvsem
  če se glavna uprava podjetja nahaja v državi članici, ki ni država članica, kjer ima registrirani sedež ter če temeljita ocena vseh ustreznih dejavnikov pokaže, na način, ki ga lahko potrdijo tretje osebe, da se dejansko središče upravljanja in nadzora podjetja ter središče upravljanja njegovih interesov nahajata v navedeni drugi državi članici. Nasprotno te domneve ne bi smelo biti mogoče ovreči, če so organi, odgovorni za upravljanje in nadzor podjetja, v istem kraju kakor njegov sedež in če se tam sprejemajo odločitve uprave na način, ki ga lahko potrdijo tretje osebe.
  [Sprememba 6] |
| --- | --- | --- |

(11)

Vstavita se naslednji uvodni izjavi:

„(13a)

Domnevati bi bilo treba, da je ‚središče glavnih interesov‘ podjetja ali druge pravne osebe v kraju registriranega sedeža. To domnevo bi moralo biti mogoče ovreči,
  predvsem
  če se glavna uprava podjetja nahaja v državi članici, ki ni država članica, kjer ima registrirani sedež ter če temeljita ocena vseh ustreznih dejavnikov pokaže, na način, ki ga lahko potrdijo tretje osebe, da se dejansko središče upravljanja in nadzora podjetja ter središče upravljanja njegovih interesov nahajata v navedeni drugi državi članici. Nasprotno te domneve ne bi smelo biti mogoče ovreči, če so organi, odgovorni za upravljanje in nadzor podjetja, v istem kraju kakor njegov sedež in če se tam sprejemajo odločitve uprave na način, ki ga lahko potrdijo tretje osebe.
  [Sprememba 6]

| (13b) | Sodišča države članice, pred katerimi so uvedeni postopki v primeru insolventnosti, bi morala biti pristojna tudi za zahtevke, ki so neposredno posledica postopkov v primeru insolventnosti in so z njimi tesno povezani, kakršen je na primer zahtevek za razveljavitev dolžnikovih pravnih dejanj. Če je tak zahtevek povezan z drugim zahtevkom, ki temelji na splošnem civilnem in gospodarskem pravu, bi moral
  stečajni
  upravitelj imeti možnost, da oba zahtevka uveljavlja pred sodišči v državi stalnega prebivališča tožene stranke, če meni, da je to učinkoviteje pri navedenem sodišču. Tako bi lahko bilo na primer, če
  stečajni
  upravitelj želi povezati zahtevek za ugotavljanje odgovornosti direktorja na podlagi insolvenčnega prava z zahtevkom na podlagi prava družb ali splošnega odškodninskega prava.“ |
| --- | --- |

(13b)

Sodišča države članice, pred katerimi so uvedeni postopki v primeru insolventnosti, bi morala biti pristojna tudi za zahtevke, ki so neposredno posledica postopkov v primeru insolventnosti in so z njimi tesno povezani, kakršen je na primer zahtevek za razveljavitev dolžnikovih pravnih dejanj. Če je tak zahtevek povezan z drugim zahtevkom, ki temelji na splošnem civilnem in gospodarskem pravu, bi moral
  stečajni
  upravitelj imeti možnost, da oba zahtevka uveljavlja pred sodišči v državi stalnega prebivališča tožene stranke, če meni, da je to učinkoviteje pri navedenem sodišču. Tako bi lahko bilo na primer, če
  stečajni
  upravitelj želi povezati zahtevek za ugotavljanje odgovornosti direktorja na podlagi insolvenčnega prava z zahtevkom na podlagi prava družb ali splošnega odškodninskega prava.“

| (12) | Vstavita se naslednji uvodni izjavi:






  „(19a) | Učinkovito upravljanje premoženja lahko ovirajo tudi sekundarni postopki. Zato bi moralo sodišče, ki je uvedlo sekundarne postopke, imeti možnost, da na zahtevo
  stečajnega
  upravitelja odloži ali zavrne uvedbo teh postopkov, če niso potrebni za varstvo interesov domačih upnikov. Tako bi moralo biti zlasti, če se
  stečajni
  upravitelj v zvezi s premoženjem obveže, da bo obravnaval domače upnike, kakor da bi bili uvedeni sekundarni postopki, in da bo uporabil pravila o razvrstitvi države članice, v kateri je bila predlagana uvedba sekundarnih postopkov, pri razdelitvi premoženja, ki se nahaja v navedeni državi članici. Ta uredba bi morala
  stečajnemu
  upravitelju dati možnost sprejeti take obveze
  in določiti minimalna merila, ki jih morajo te zaveze izpolnjevati
  . [Sprememba 7] |
| --- | --- | --- |

(12)

Vstavita se naslednji uvodni izjavi:

„(19a)

Učinkovito upravljanje premoženja lahko ovirajo tudi sekundarni postopki. Zato bi moralo sodišče, ki je uvedlo sekundarne postopke, imeti možnost, da na zahtevo
  stečajnega
  upravitelja odloži ali zavrne uvedbo teh postopkov, če niso potrebni za varstvo interesov domačih upnikov. Tako bi moralo biti zlasti, če se
  stečajni
  upravitelj v zvezi s premoženjem obveže, da bo obravnaval domače upnike, kakor da bi bili uvedeni sekundarni postopki, in da bo uporabil pravila o razvrstitvi države članice, v kateri je bila predlagana uvedba sekundarnih postopkov, pri razdelitvi premoženja, ki se nahaja v navedeni državi članici. Ta uredba bi morala
  stečajnemu
  upravitelju dati možnost sprejeti take obveze
  in določiti minimalna merila, ki jih morajo te zaveze izpolnjevati
  . [Sprememba 7]

| (19b) | Da se zagotovi učinkovita zaščita lokalnih interesov,
  stečajni
  upravitelj
  v
  glavnih
  postopkih
  ne bi smel imeti možnosti unovčiti ali preseliti premoženja, ki se nahaja v državi članici, v kateri je poslovalnica, na način, ki pomeni zlorabo, zlasti z namenom ovirati možnost učinkovite zadovoljitve takih interesov v primeru, da bi bili pozneje uvedeni sekundarni postopki.
  Tudi lokalni upniki bi morali imeti možnost, da od sodišča zahtevajo ukrepe zavarovanja, kadar stečajni upravitelj ne more spoštovati zavez.
  “[Sprememba 8] |
| --- | --- |

(19b)

Da se zagotovi učinkovita zaščita lokalnih interesov,
  stečajni
  upravitelj
  v
  glavnih
  postopkih
  ne bi smel imeti možnosti unovčiti ali preseliti premoženja, ki se nahaja v državi članici, v kateri je poslovalnica, na način, ki pomeni zlorabo, zlasti z namenom ovirati možnost učinkovite zadovoljitve takih interesov v primeru, da bi bili pozneje uvedeni sekundarni postopki.
  Tudi lokalni upniki bi morali imeti možnost, da od sodišča zahtevajo ukrepe zavarovanja, kadar stečajni upravitelj ne more spoštovati zavez.
  “[Sprememba 8]

| (13) | Uvodna izjava 20 se nadomesti z naslednjim:






  „(20) | Glavni in sekundarni postopki v primeru insolventnosti lahko prispevajo k učinkovitemu unovčenju celotnega premoženja le pod pogojem, da so vsi vzporedni nerešeni postopki usklajeni. Pri tem je osnovni pogoj tesno sodelovanje med različnimi udeleženimi
  stečajnimi
  upravitelji in sodišči, zlasti z zadostno izmenjavo informacij. Za zagotovitev vodilne vloge glavnih postopkov bi moral
  stečajni
  upravitelj takih postopkov imeti na voljo več možnosti ukrepanja v sekundarnih postopkih v primeru insolventnosti, ki tečejo sočasno. Moral

  Stečajni upravitelj
  bi
  moral
  imeti predvsem možnost predlagati načrt prestrukturiranja ali poravnave ali zaprositi za odložitev unovčenja premoženja v sekundarnih postopkih v primeru insolventnosti. Pri svojem sodelovanju bi morali
  stečajni
  upravitelji in sodišča upoštevati najboljše prakse za sodelovanje v čezmejnih postopkih v primeru insolventnosti, navedene v načelih in smernicah o obveščanju in sodelovanju, ki so jih sprejela evropska in mednarodna združenja, dejavna na področju insolvenčnega prava.“ |
| --- | --- | --- |

(13)

Uvodna izjava 20 se nadomesti z naslednjim:

„(20)

Glavni in sekundarni postopki v primeru insolventnosti lahko prispevajo k učinkovitemu unovčenju celotnega premoženja le pod pogojem, da so vsi vzporedni nerešeni postopki usklajeni. Pri tem je osnovni pogoj tesno sodelovanje med različnimi udeleženimi
  stečajnimi
  upravitelji in sodišči, zlasti z zadostno izmenjavo informacij. Za zagotovitev vodilne vloge glavnih postopkov bi moral
  stečajni
  upravitelj takih postopkov imeti na voljo več možnosti ukrepanja v sekundarnih postopkih v primeru insolventnosti, ki tečejo sočasno. Moral

  Stečajni upravitelj
  bi
  moral
  imeti predvsem možnost predlagati načrt prestrukturiranja ali poravnave ali zaprositi za odložitev unovčenja premoženja v sekundarnih postopkih v primeru insolventnosti. Pri svojem sodelovanju bi morali
  stečajni
  upravitelji in sodišča upoštevati najboljše prakse za sodelovanje v čezmejnih postopkih v primeru insolventnosti, navedene v načelih in smernicah o obveščanju in sodelovanju, ki so jih sprejela evropska in mednarodna združenja, dejavna na področju insolvenčnega prava.“

| (14) | Vstavijo se naslednje uvodne izjave:






  „(20a) | Ta uredba bi morala zagotoviti učinkovito upravljanje postopkov v primeru insolventnosti za različna podjetja, ki so del skupine podjetij. Če so postopki uvedeni za več podjetij iste skupine, bi morali biti ustrezno usklajeni
  , da se prepreči možnost, da bi insolventnost enega člana skupine ogrozilo prihodnost drugih članov skupine
  . Za različne
  stečajne
  upravitelje in udeležena sodišča bi zato morala veljati enaka obveznost medsebojnega sodelovanja in obveščanja kot za tiste, ki so udeleženi v glavnih in sekundarnih postopkih v zvezi z istim dolžnikom. Poleg tega bi moral imeti upravitelj, imenovan v postopkih v zvezi s članom skupine podjetij, procesno sposobnost predlagati sanacijski načrt v postopkih v zvezi z drugim članom iste skupine, če je to mogoče na podlagi nacionalnega insolvenčnega prava.
  [Sprememba 10] |
| --- | --- | --- |

(14)

Vstavijo se naslednje uvodne izjave:

„(20a)

Ta uredba bi morala zagotoviti učinkovito upravljanje postopkov v primeru insolventnosti za različna podjetja, ki so del skupine podjetij. Če so postopki uvedeni za več podjetij iste skupine, bi morali biti ustrezno usklajeni
  , da se prepreči možnost, da bi insolventnost enega člana skupine ogrozilo prihodnost drugih članov skupine
  . Za različne
  stečajne
  upravitelje in udeležena sodišča bi zato morala veljati enaka obveznost medsebojnega sodelovanja in obveščanja kot za tiste, ki so udeleženi v glavnih in sekundarnih postopkih v zvezi z istim dolžnikom. Poleg tega bi moral imeti upravitelj, imenovan v postopkih v zvezi s članom skupine podjetij, procesno sposobnost predlagati sanacijski načrt v postopkih v zvezi z drugim članom iste skupine, če je to mogoče na podlagi nacionalnega insolvenčnega prava.
  [Sprememba 10]

| (20aa) | Uvedba postopkov usklajevanja znotraj skupine bi morala predvsem okrepiti prestrukturiranje skupine in/ali članov skupine z omogočanjem prožnega usklajenega izvajanja postopkov v primeru insolventnosti. Postopki usklajevanja znotraj skupine ne bi smeli zavezovati posameznih postopkov, ampak bi morali bolj služiti kot referenca za ukrepe, ki jih je treba sprejeti v teh posameznih postopkih. [Spremembi 9 in 11] |
| --- | --- |

(20aa)

Uvedba postopkov usklajevanja znotraj skupine bi morala predvsem okrepiti prestrukturiranje skupine in/ali članov skupine z omogočanjem prožnega usklajenega izvajanja postopkov v primeru insolventnosti. Postopki usklajevanja znotraj skupine ne bi smeli zavezovati posameznih postopkov, ampak bi morali bolj služiti kot referenca za ukrepe, ki jih je treba sprejeti v teh posameznih postopkih. [Spremembi 9 in 11]

| (20b) | Uvedba pravil o insolventnosti skupine podjetij ne bi smela omejevati možnosti sodišča, da uvede postopke v primeru insolventnosti za več podjetij iz iste skupine na enem samem območju pristojnosti, če sodišče ugotovi, da se središče glavnih interesov teh podjetij nahaja v eni sami državi članici

  njegovi nacionalni in lokalni pristojnosti
  . V takih primerih bi moralo sodišče imeti tudi možnost imenovati, če je primerno, istega
  stečajnega
  upravitelja v vseh zadevnih postopkih.
  Države članice bi morale imeti možnost, da uvedejo določbe o insolventnosti skupine družb v svoji pristojnosti, ki presegajo določbe te uredbe in ne vplivajo na njeno uspešno in učinkovito uporabo.
  “[Sprememba 12] |
| --- | --- |

(20b)

Uvedba pravil o insolventnosti skupine podjetij ne bi smela omejevati možnosti sodišča, da uvede postopke v primeru insolventnosti za več podjetij iz iste skupine na enem samem območju pristojnosti, če sodišče ugotovi, da se središče glavnih interesov teh podjetij nahaja v eni sami državi članici

  njegovi nacionalni in lokalni pristojnosti
  . V takih primerih bi moralo sodišče imeti tudi možnost imenovati, če je primerno, istega
  stečajnega
  upravitelja v vseh zadevnih postopkih.
  Države članice bi morale imeti možnost, da uvedejo določbe o insolventnosti skupine družb v svoji pristojnosti, ki presegajo določbe te uredbe in ne vplivajo na njeno uspešno in učinkovito uporabo.
  “[Sprememba 12]

| (15) | Vstavi se naslednja uvodna izjava:






  „(21a) | Bistvenega pomena je, da so upniki, ki imajo običajno ali stalno prebivališče ali registrirani sedež v Uniji, obveščeni o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti v zvezi s premoženjem dolžnika. Da se zagotovi hiter prenos informacij upnikom, se Uredba (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (*3) ne bi smela uporabljati v primerih, ko se ta uredba nanaša na obveznost obveščanja upnikov. Uporaba standardnih obrazcev, ki so na voljo v vseh uradnih jezikih Unije, bi morala upnikom olajšati prijavo terjatev v postopkih, uvedenih v drugi državi članici. |
| --- | --- | --- |

(15)

Vstavi se naslednja uvodna izjava:

„(21a)

Bistvenega pomena je, da so upniki, ki imajo običajno ali stalno prebivališče ali registrirani sedež v Uniji, obveščeni o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti v zvezi s premoženjem dolžnika. Da se zagotovi hiter prenos informacij upnikom, se Uredba (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (*3) ne bi smela uporabljati v primerih, ko se ta uredba nanaša na obveznost obveščanja upnikov. Uporaba standardnih obrazcev, ki so na voljo v vseh uradnih jezikih Unije, bi morala upnikom olajšati prijavo terjatev v postopkih, uvedenih v drugi državi članici.

| (16) | Uvodna izjava 29 se nadomesti z naslednjim:






  „(29) | Zaradi poslovnega interesa bi bilo treba na zahtevo
  stečajnega
  upravitelja glavno vsebino odločbe o uvedbi postopka objaviti v drugi državi članici. Če je poslovalnica v zadevni državi članici, bi morala biti taka objava obvezna, dokler ne bo vzpostavljen sistem medsebojne povezave registrov insolventnosti. V nobenem primeru objava ne bi smela biti predpogoj za priznanje tujih postopkov.“ |
| --- | --- | --- |

(16)

Uvodna izjava 29 se nadomesti z naslednjim:

„(29)

Zaradi poslovnega interesa bi bilo treba na zahtevo
  stečajnega
  upravitelja glavno vsebino odločbe o uvedbi postopka objaviti v drugi državi članici. Če je poslovalnica v zadevni državi članici, bi morala biti taka objava obvezna, dokler ne bo vzpostavljen sistem medsebojne povezave registrov insolventnosti. V nobenem primeru objava ne bi smela biti predpogoj za priznanje tujih postopkov.“

| (17) | Vstavi se naslednja uvodna izjava:






  „(29a) | Da se izboljša obveščanje udeleženih upnikov in sodišč ter prepreči uvedba vzporednih postopkov v primeru insolventnosti, bi bilo treba zahtevati, da države članice objavijo ustrezne informacije o čezmejnih postopkih v primeru insolventnosti v javno dostopnem elektronskem registru. Da se upnikom in sodiščem, ki imajo stalno prebivališče oz. se nahajajo v drugih državah članicah, omogoči dostop, bi morala ta uredba predvideti medsebojno povezavo med registri insolventnosti.“ |
| --- | --- | --- |

(17)

Vstavi se naslednja uvodna izjava:

„(29a)

Da se izboljša obveščanje udeleženih upnikov in sodišč ter prepreči uvedba vzporednih postopkov v primeru insolventnosti, bi bilo treba zahtevati, da države članice objavijo ustrezne informacije o čezmejnih postopkih v primeru insolventnosti v javno dostopnem elektronskem registru. Da se upnikom in sodiščem, ki imajo stalno prebivališče oz. se nahajajo v drugih državah članicah, omogoči dostop, bi morala ta uredba predvideti medsebojno povezavo med registri insolventnosti.“

| (18) | Uvodna izjava 31 se nadomesti z naslednjim:






  „(31) | Ta uredba bi morala vsebovati priloge, v katerih bi bili navedeni zlasti nacionalni postopki v primeru insolventnosti, ki jih ureja ta uredba. Da se omogoči hitro prilagajanje te uredbe ustreznim spremembam nacionalnega insolvenčnega prava držav članic, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) z delegiranimi akti sprejme spremembe prilog. Pred sprejetjem delegiranega akta o spremembi seznama nacionalnih postopkov v prilogah bi morala Komisija preveriti, ali priglašeni postopek izpolnjuje merila iz te uredbe. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.“ |
| --- | --- | --- |

(18)

Uvodna izjava 31 se nadomesti z naslednjim:

„(31)

Ta uredba bi morala vsebovati priloge, v katerih bi bili navedeni zlasti nacionalni postopki v primeru insolventnosti, ki jih ureja ta uredba. Da se omogoči hitro prilagajanje te uredbe ustreznim spremembam nacionalnega insolvenčnega prava držav članic, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) z delegiranimi akti sprejme spremembe prilog. Pred sprejetjem delegiranega akta o spremembi seznama nacionalnih postopkov v prilogah bi morala Komisija preveriti, ali priglašeni postopek izpolnjuje merila iz te uredbe. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.“

| (19) | Vstavijo se naslednje uvodne izjave:






  „(31a) | Za zagotavljanje enakih pogojev pri izvajanju te Uredbe bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*4). |
| --- | --- | --- |

(19)

Vstavijo se naslednje uvodne izjave:

„(31a)

Za zagotavljanje enakih pogojev pri izvajanju te Uredbe bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*4).

| (31b) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Zlasti si ta uredba prizadeva spodbujati uporabo členov 8, 17 in 47 o varstvu osebnih podatkov, lastninski pravici oz. pravici do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča. |
| --- | --- |

(31b)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Zlasti si ta uredba prizadeva spodbujati uporabo členov 8, 17 in 47 o varstvu osebnih podatkov, lastninski pravici oz. pravici do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča.

| (31c) | V okviru te uredbe se za obdelavo osebnih podatkov uporabljata Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*5) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*6). |
| --- | --- |

(31c)

V okviru te uredbe se za obdelavo osebnih podatkov uporabljata Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*5) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*6).

(*4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13)."

(*5)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31)."

(*6)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).“"

| (20) | V uvodnih izjavah 32 in 33 se besedilo „Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti“ nadomesti z besedilom „Pogodba o delovanju Evropske unije“. |
| --- | --- |

(20)

V uvodnih izjavah 32 in 33 se besedilo „Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti“ nadomesti z besedilom „Pogodba o delovanju Evropske unije“.

| (21) | Člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 1
  Področje uporabe
  1.   Ta uredba se uporablja za vse sodne ali upravne postopke, vključno s postopki za izdajo začasne odredbe, ki temeljijo na pravu v zvezi z insolventnostjo ali prilagoditvijo dolga in v katerih se z namenom
  preprečevanja likvidacije, z namenom
  sanacije, prilagoditve dolga, reorganizacije ali likvidacije,






  (a) | dolžniku v celoti ali deloma odvzame premoženje in imenuje
  stečajni
  upravitelj ali |
| --- | --- | --- |

(21)

Člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za vse sodne ali upravne postopke, vključno s postopki za izdajo začasne odredbe, ki temeljijo na pravu v zvezi z insolventnostjo ali prilagoditvijo dolga in v katerih se z namenom
  preprečevanja likvidacije, z namenom
  sanacije, prilagoditve dolga, reorganizacije ali likvidacije,

(a)

dolžniku v celoti ali deloma odvzame premoženje in imenuje
  stečajni
  upravitelj ali

| (b) | za premoženje in posle dolžnika določi kontrola ali nadzor sodišča. |
| --- | --- |

(b)

za premoženje in posle dolžnika določi kontrola ali nadzor sodišča.

Kadar je možno te postopke začeti pred insolventnostjo, mora biti njihov namen preprečitev likvidacije.

Postopki iz tega odstavka so našteti v Prilogi A. [Sprememba 13]

1a.
     
  Kadar so v skladu s pravom države članice, v kateri je uveden postopek zaradi insolventnosti, postopki iz odstavka 1 tajni, se ta uredba za te postopke uporablja le od trenutka, ko postanejo javni v skladu s pravom države članice, in če ne vplivajo na zahtevke upnikov, ki v postopke niso vključeni. [Sprememba 14]

2.   Ta uredba se ne uporablja za postopke v primeru insolventnosti v zvezi z

| (a) | zavarovalnicami, |
| --- | --- |

(a)

zavarovalnicami,

| (b) | vsemi
  kreditnimi institucijami,
  vključno z institucijami, opredeljenimi v členu 2 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (*7)

  , [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(b)

vsemi
  kreditnimi institucijami,
  vključno z institucijami, opredeljenimi v členu 2 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (*7)

  , [Sprememba 15]

| (c) | investicijskimi družbami, če so zajete v Direktivi 2001/24/ES, kakor je bila spremenjena, in
  institucijami, za katere velja Direktiva št. 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (*8)

  , [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(c)

investicijskimi družbami, če so zajete v Direktivi 2001/24/ES, kakor je bila spremenjena, in
  institucijami, za katere velja Direktiva št. 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (*8)

  , [Sprememba 16]

| (d) | kolektivnimi naložbenimi podjemi. |
| --- | --- |

(d)

kolektivnimi naložbenimi podjemi.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| (a) | ‚postopki v primeru insolventnosti‘ pomeni postopke, naštete v Prilogi A; |
| --- | --- |

(a)

‚postopki v primeru insolventnosti‘ pomeni postopke, naštete v Prilogi A;

| (b) | ‚
  stečajni
  upravitelj‘ pomeni:
  katero koli osebo ali organ, katere funkcija, lahko tudi začasna, je upravljanje v celoti ali deloma ali unovčenje premoženja, ki je bilo odvzeto dolžniku, ali nadzor nad dolžnikovim poslovanjem. Te osebe in organi so našteti v Prilogi C;









  (i) | katero koli osebo ali organ, katere funkcija je upravljanje ali unovčenje premoženja, ki je bilo odvzeto dolžniku, ali nadzor nad dolžnikovim poslovanjem. Navedene osebe in organi so našteti v Prilogi C; |
| --- | --- | --- |

(b)

‚
  stečajni
  upravitelj‘ pomeni:
  katero koli osebo ali organ, katere funkcija, lahko tudi začasna, je upravljanje v celoti ali deloma ali unovčenje premoženja, ki je bilo odvzeto dolžniku, ali nadzor nad dolžnikovim poslovanjem. Te osebe in organi so našteti v Prilogi C;

(i)

katero koli osebo ali organ, katere funkcija je upravljanje ali unovčenje premoženja, ki je bilo odvzeto dolžniku, ali nadzor nad dolžnikovim poslovanjem. Navedene osebe in organi so našteti v Prilogi C;

| (ii) | v zadevi, v kateri se ne imenuje upravitelj ali v kateri se pooblastila dolžnika ne prenesejo na upravitelja, dolžnika, ki ima v posesti lastnino;
  [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(ii)

v zadevi, v kateri se ne imenuje upravitelj ali v kateri se pooblastila dolžnika ne prenesejo na upravitelja, dolžnika, ki ima v posesti lastnino;
  [Sprememba 17]

| (ba) | ‚dolžnik, ki ima v posesti lastnino‘ pomeni dolžnika, v zvezi s katerim je bil sprožen postopek v primeru insolventnosti, ki ne zajema popolnega prenosa pravic in dolžnosti upravljanja dolžnikovega premoženja na stečajnega upravitelja in kadar torej dolžnik zadrži vsaj delen nadzor nad svojim premoženjem in posli;

  [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(ba)

‚dolžnik, ki ima v posesti lastnino‘ pomeni dolžnika, v zvezi s katerim je bil sprožen postopek v primeru insolventnosti, ki ne zajema popolnega prenosa pravic in dolžnosti upravljanja dolžnikovega premoženja na stečajnega upravitelja in kadar torej dolžnik zadrži vsaj delen nadzor nad svojim premoženjem in posli;

  [Sprememba 18]

| (c) | ‚sodišče‘ pomeni sodni organ ali kateri koli drugi pristojni organ države članice, ki je pooblaščen za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti, potrditev uvedbe takih postopkov ali sprejemanje odločb v takih postopkih; |
| --- | --- |

(c)

‚sodišče‘ pomeni sodni organ ali kateri koli drugi pristojni organ države članice, ki je pooblaščen za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti, potrditev uvedbe takih postopkov ali sprejemanje odločb v takih postopkih;

| (d) | ‚odločba o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti‘ vključuje:






  (i) | odločbo katerega koli sodišča o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti ali za potrditev uvedbe takih postopkov, in |
| --- | --- | --- |

(d)

‚odločba o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti‘ vključuje:

(i)

odločbo katerega koli sodišča o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti ali za potrditev uvedbe takih postopkov, in

| (ii) | odločbo sodišča o imenovanju začasnega
  stečajnega
  upravitelja; |
| --- | --- |

(ii)

odločbo sodišča o imenovanju začasnega
  stečajnega
  upravitelja;

| (e) | ‚čas uvedbe postopkov‘ pomeni čas začetka učinkovanja odločbe o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti, ne glede na to, ali je odločba dokončna ali ne; [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(e)

‚čas uvedbe postopkov‘ pomeni čas začetka učinkovanja odločbe o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti, ne glede na to, ali je odločba dokončna ali ne; [Sprememba 20]

| (f) | ‚država članica, v kateri se nahaja premoženje,‘ pomeni v primeru:






  (i) | premoženja v stvareh državo članico, na ozemlju katere se to premoženje nahaja; |
| --- | --- | --- |

(f)

‚država članica, v kateri se nahaja premoženje,‘ pomeni v primeru:

(i)

premoženja v stvareh državo članico, na ozemlju katere se to premoženje nahaja;

| (ii) | lastništva ali upravičenja do premoženja in pravic, ki mora biti vpisano v javni register, državo članico, pod katere nadzorom se vodi register; |
| --- | --- |

(ii)

lastništva ali upravičenja do premoženja in pravic, ki mora biti vpisano v javni register, državo članico, pod katere nadzorom se vodi register;

| (iii) | imenskih delnic v podjetjih državo članico, na katere ozemlju ima registrirani sedež podjetje, ki je izdalo delnice; |
| --- | --- |

(iii)

imenskih delnic v podjetjih državo članico, na katere ozemlju ima registrirani sedež podjetje, ki je izdalo delnice;

| (iv) | finančnih instrumentov, pravica do katerih se izkaže z vpisom v register ali na račun, ki ga ima posrednik ali neka druga oseba v njegovem imenu (‚nematerializirani vrednostni papirji‘), državo članico, v kateri se vodi register ali račun, kjer so vpisani; |
| --- | --- |

(iv)

finančnih instrumentov, pravica do katerih se izkaže z vpisom v register ali na račun, ki ga ima posrednik ali neka druga oseba v njegovem imenu (‚nematerializirani vrednostni papirji‘), državo članico, v kateri se vodi register ali račun, kjer so vpisani;

| (v) | denarja na računih pri kreditni instituciji državo članico, ki je navedena v številki računa IBAN; |
| --- | --- |

(v)

denarja na računih pri kreditni instituciji državo članico, ki je navedena v številki računa IBAN;

| (vi) | terjatev do tretjih oseb, razen tistih v zvezi s premoženjem, navedenim v točki (v), državo članico, na ozemlju katere ima tretja oseba, ki bi morala terjatve izpolniti, središče svojih glavnih interesov, kakor je določeno v členu 3(1); |
| --- | --- |

(vi)

terjatev do tretjih oseb, razen tistih v zvezi s premoženjem, navedenim v točki (v), državo članico, na ozemlju katere ima tretja oseba, ki bi morala terjatve izpolniti, središče svojih glavnih interesov, kakor je določeno v členu 3(1);

| (g) | ‚poslovalnica‘ pomeni kateri koli kraj poslovanja, v katerem dolžnik opravlja
  ali je opravljal v treh mesecih pred uvedbo glavnega postopka zaradi insolventnosti
  stalno gospodarsko dejavnost, ki predpostavlja udeležbo ljudi in premoženja; [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(g)

‚poslovalnica‘ pomeni kateri koli kraj poslovanja, v katerem dolžnik opravlja
  ali je opravljal v treh mesecih pred uvedbo glavnega postopka zaradi insolventnosti
  stalno gospodarsko dejavnost, ki predpostavlja udeležbo ljudi in premoženja; [Sprememba 21]

| (ga) | ‚ukrepi, ki neposredno izhajajo iz postopkov v primeru insolventnosti ali so tesno povezani z njimi‘ pomeni ukrepe, namenjene za izrek sodbe, ki zaradi svojega bistva ne morejo biti ali ne bi mogli biti sprejeti zunaj postopkov v primeru insolventnosti ali neodvisno od njih in ki so sprejemljivi le v času trajanja postopkov v primeru insolventnosti;

  [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(ga)

‚ukrepi, ki neposredno izhajajo iz postopkov v primeru insolventnosti ali so tesno povezani z njimi‘ pomeni ukrepe, namenjene za izrek sodbe, ki zaradi svojega bistva ne morejo biti ali ne bi mogli biti sprejeti zunaj postopkov v primeru insolventnosti ali neodvisno od njih in ki so sprejemljivi le v času trajanja postopkov v primeru insolventnosti;

  [Sprememba 22]

| (gb) | ‚določilo o realizirani neto izravnavi‘ pomeni pogodbeno določilo na podlagi katerega se, če pride do dogodka v zvezi s pogodbeno stranko, vnaprej opredeljenega v določbi, medsebojne obveznosti strank, ki jih ureja določba, če so v tem trenutku zapadle in vračljive ali ne, avtomatično ali po izbiri ene od strank zmanjšajo na enotno neto obveznost ali se z njo nadomestijo, in sicer s prenovitvijo, prenehanjem ali na drug način, njena vrednost pa je skupna vrednost kombiniranih obveznosti, ki je nato zapadla in vračljiva s strani ene stranke drugi;

  [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(gb)

‚določilo o realizirani neto izravnavi‘ pomeni pogodbeno določilo na podlagi katerega se, če pride do dogodka v zvezi s pogodbeno stranko, vnaprej opredeljenega v določbi, medsebojne obveznosti strank, ki jih ureja določba, če so v tem trenutku zapadle in vračljive ali ne, avtomatično ali po izbiri ene od strank zmanjšajo na enotno neto obveznost ali se z njo nadomestijo, in sicer s prenovitvijo, prenehanjem ali na drug način, njena vrednost pa je skupna vrednost kombiniranih obveznosti, ki je nato zapadla in vračljiva s strani ene stranke drugi;

  [Sprememba 23]

| (h) | ‚domači upniki‘ pomeni upnike, katerih terjatve do dolžnika so nastale pri poslovanju poslovalnice, ki se nahaja v drugi državi članici, razen tiste, v kateri se nahaja središče dolžnikovih glavnih interesov; |
| --- | --- |

(h)

‚domači upniki‘ pomeni upnike, katerih terjatve do dolžnika so nastale pri poslovanju poslovalnice, ki se nahaja v drugi državi članici, razen tiste, v kateri se nahaja središče dolžnikovih glavnih interesov;

| (i) | ‚skupina podjetij

  družb
  ‘ pomeni določeno število podjetij, ki jo sestavljajo nadrejena

  nadrejeno družbo
  in
  vse njene
  podrejene družbe; [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(i)

‚skupina podjetij

  družb
  ‘ pomeni določeno število podjetij, ki jo sestavljajo nadrejena

  nadrejeno družbo
  in
  vse njene
  podrejene družbe; [Sprememba 24]

| (j) | ‚nadrejena družba‘ pomeni družbo, ki:
  ima pod nadzorom eno ali več podrejenih družb. Družba, ki pripravlja konsolidirane računovodske izkaze v skladu z direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (*9)

  , šteje kot nadrejena družba;









  (i) | ima večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v drugem podjetju („podrejenem podjetju“); |
| --- | --- | --- |

(j)

‚nadrejena družba‘ pomeni družbo, ki:
  ima pod nadzorom eno ali več podrejenih družb. Družba, ki pripravlja konsolidirane računovodske izkaze v skladu z direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (*9)

  , šteje kot nadrejena družba;

(i)

ima večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v drugem podjetju („podrejenem podjetju“);

| (ii) | je delničar ali družbenik podrejene družbe in ima pravico:








  (aa) | imenovati ali odpoklicati večino članov upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa navedene podrejene družbe; ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

je delničar ali družbenik podrejene družbe in ima pravico:

(aa)

imenovati ali odpoklicati večino članov upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa navedene podrejene družbe; ali

| (bb) | izvrševati prevladujoč vpliv na podrejeno družbo na podlagi pogodbe, sklenjene z navedeno podrejeno družbo, ali določbe v njenem statutu.
  [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(bb)

izvrševati prevladujoč vpliv na podrejeno družbo na podlagi pogodbe, sklenjene z navedeno podrejeno družbo, ali določbe v njenem statutu.
  [Sprememba 25]

| (ja) | „bistvene funkcije znotraj skupine“ pomeni










  (i) | zmožnost sprejemanja in izvrševanja odločitev strateškega pomena za skupino ali njene dele pred uvedbo postopkov v primeru insolventnosti v zvezi z enim članom skupine ali |
| --- | --- | --- |

(ja)

„bistvene funkcije znotraj skupine“ pomeni

(i)

zmožnost sprejemanja in izvrševanja odločitev strateškega pomena za skupino ali njene dele pred uvedbo postopkov v primeru insolventnosti v zvezi z enim članom skupine ali

| (ii) | gospodarski pomen znotraj skupine, ki šteje, če član ali več članov skupine prispeva vsaj 10 % celotne konsolidirane bilance stanja in konsolidiranih prihodkov od prodaje.

  [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(ii)

gospodarski pomen znotraj skupine, ki šteje, če član ali več članov skupine prispeva vsaj 10 % celotne konsolidirane bilance stanja in konsolidiranih prihodkov od prodaje.

  [Sprememba 26]

(*7)  
  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).
  "

(*8)  
  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).
  "

(*9)  
  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).
  “"

| (22) | Člen 3 se dopolni z naslednjim:






  (a) | odstavek 1se nadomesti z naslednjim
  „1.   Sodišča države članice, na ozemlju katere je središče dolžnikih glavnih interesov, so pristojna za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti (‚glavni postopki‘). Središče dolžnikovih glavnih interesov je kraj rednega poslovanja dolžnika,
  vsaj tri mesece pred začetkom postopka insolventnosti ali začasnega postopka in
  ki je preverljiv za tretje osebe. [Sprememba 27]

  Pri družbi ali pravni osebi se, dokler se ne dokaže nasprotno, domneva, da je središče dolžnikovih glavnih interesov registrirani sedež.
  Če gre za posameznika, ki opravlja neodvisno poslovno ali poklicno dejavnost, je središče glavnih interesov glavni kraj poslovanja navedenega posameznika; v primeru katerega koli drugega posameznika je središče glavnih interesov kraj običajnega prebivališča posameznika.“ |
| --- | --- | --- |

(22)

Člen 3 se dopolni z naslednjim:

(a)

odstavek 1se nadomesti z naslednjim

„1.   Sodišča države članice, na ozemlju katere je središče dolžnikih glavnih interesov, so pristojna za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti (‚glavni postopki‘). Središče dolžnikovih glavnih interesov je kraj rednega poslovanja dolžnika,
  vsaj tri mesece pred začetkom postopka insolventnosti ali začasnega postopka in
  ki je preverljiv za tretje osebe. [Sprememba 27]

Pri družbi ali pravni osebi se, dokler se ne dokaže nasprotno, domneva, da je središče dolžnikovih glavnih interesov registrirani sedež.

Če gre za posameznika, ki opravlja neodvisno poslovno ali poklicno dejavnost, je središče glavnih interesov glavni kraj poslovanja navedenega posameznika; v primeru katerega koli drugega posameznika je središče glavnih interesov kraj običajnega prebivališča posameznika.“

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Kadar so bili postopki

  je sodba o uvedbi postopkov
  v primeru insolventnosti uvedeni

  podana
  v skladu z odstavkom 1, so vsi postopki, ki so uvedeni pozneje v skladu z odstavkom 2, sekundarni. V tem primeru je primeren čas, da se preveri, ali ima dolžnik poslovalnico v drugi državi članici, na dan uvedbe glavnih postopkov.“[Sprememba 28] |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Kadar so bili postopki

  je sodba o uvedbi postopkov
  v primeru insolventnosti uvedeni

  podana
  v skladu z odstavkom 1, so vsi postopki, ki so uvedeni pozneje v skladu z odstavkom 2, sekundarni. V tem primeru je primeren čas, da se preveri, ali ima dolžnik poslovalnico v drugi državi članici, na dan uvedbe glavnih postopkov.“[Sprememba 28]

| (23) | Vstavita se naslednja člena:
  „Člen 3a
  Pristojnost za povezane zahtevke
  1.   Sodišča države članice, na ozemlju katere so uvedeni postopki v primeru insolventnosti v skladu s členom 3, so pristojna za zahtevke, ki so neposredno posledica postopkov v primeru insolventnosti in so z njim tesno povezani.
  2.   Če je zahtevek iz odstavka 1 povezan z zahtevkom v civilnih in gospodarskih zadevah zoper isto toženo stranko, lahko
  stečajni
  upravitelj oba postopka vodi pred sodišči države članice, na ozemlju katere ima tožena stranka stalno prebivališče, ali, če zahtevek zadeva več toženih strank, pred sodišči države članice, na ozemlju katere ima stalno prebivališče katera koli izmed njih, če je to sodišče pristojno na podlagi pravil iz Uredbe (EU) št. 44/2001

  1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*10). [Sprememba 29]

  3.   V tem členu

  odstavku 2
  se šteje, da so zahtevki povezani, če so tako tesno povezani med seboj, da se zdita njihova skupna obravnava in odločanje o njih smiselni, da bi se s tem izognili nevarnosti nezdružljivih sodnih odločb, ki bi izhajale iz ločenih postopkov. [Sprememba 30]

  Člen 3b
  Preizkus pristojnosti; pravica do sodne presoje
  1.   Sodišče, ki odloča o predlogu za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti, po uradni dolžnosti preuči, ali je pristojno na podlagi člena 3. V odločbi o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti se navedejo razlogi za določitev pristojnosti sodišča, in zlasti, ali pristojnost temelji na členu 3(1) ali (2).

  2.   Če so postopki v primeru insolventnosti uvedeni brez odločbe sodišča, upravitelj, ki je imenovan v takih postopkih, preuči, ali je država članica, v kateri tečejo postopki, pristojna na podlagi člena 3. V tem primeru upravitelj navede razloge za določitev pristojnosti, in zlasti, ali pristojnost temelji na členu 3(1) ali (2).
  [Sprememba 31]

  3.   Upniki ali zainteresirane strani z običajnim ali stalnim prebivališčem ali registriranim sedežem v državi članici, ki ni država, v kateri so bili uvedeni postopki, imajo
  na podlagi mednarodne pristojnosti
  pravico izpodbijati odločbo o uvedbi glavnih postopkov
  tri tedne po tem, ko je bil v skladu s točko (a) člena 20a objavljen datum uvedbe postopkov v primeru insolventnosti
  . Sodišče, ki je uvedlo glavne postopke, ali upravitelj take upnike, če so znani, pravočasno obvesti o odločbi, da se jim omogoči njeno izpodbijanje. “ [Sprememba 32]


  (*10)  
  Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 351, 20.12.2012).
  “" |
| --- | --- |

(23)

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 3a

Pristojnost za povezane zahtevke

1.   Sodišča države članice, na ozemlju katere so uvedeni postopki v primeru insolventnosti v skladu s členom 3, so pristojna za zahtevke, ki so neposredno posledica postopkov v primeru insolventnosti in so z njim tesno povezani.

2.   Če je zahtevek iz odstavka 1 povezan z zahtevkom v civilnih in gospodarskih zadevah zoper isto toženo stranko, lahko
  stečajni
  upravitelj oba postopka vodi pred sodišči države članice, na ozemlju katere ima tožena stranka stalno prebivališče, ali, če zahtevek zadeva več toženih strank, pred sodišči države članice, na ozemlju katere ima stalno prebivališče katera koli izmed njih, če je to sodišče pristojno na podlagi pravil iz Uredbe (EU) št. 44/2001

  1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*10). [Sprememba 29]

3.   V tem členu

  odstavku 2
  se šteje, da so zahtevki povezani, če so tako tesno povezani med seboj, da se zdita njihova skupna obravnava in odločanje o njih smiselni, da bi se s tem izognili nevarnosti nezdružljivih sodnih odločb, ki bi izhajale iz ločenih postopkov. [Sprememba 30]

Člen 3b

Preizkus pristojnosti; pravica do sodne presoje

1.   Sodišče, ki odloča o predlogu za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti, po uradni dolžnosti preuči, ali je pristojno na podlagi člena 3. V odločbi o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti se navedejo razlogi za določitev pristojnosti sodišča, in zlasti, ali pristojnost temelji na členu 3(1) ali (2).

2.   Če so postopki v primeru insolventnosti uvedeni brez odločbe sodišča, upravitelj, ki je imenovan v takih postopkih, preuči, ali je država članica, v kateri tečejo postopki, pristojna na podlagi člena 3. V tem primeru upravitelj navede razloge za določitev pristojnosti, in zlasti, ali pristojnost temelji na členu 3(1) ali (2).
  [Sprememba 31]

3.   Upniki ali zainteresirane strani z običajnim ali stalnim prebivališčem ali registriranim sedežem v državi članici, ki ni država, v kateri so bili uvedeni postopki, imajo
  na podlagi mednarodne pristojnosti
  pravico izpodbijati odločbo o uvedbi glavnih postopkov
  tri tedne po tem, ko je bil v skladu s točko (a) člena 20a objavljen datum uvedbe postopkov v primeru insolventnosti
  . Sodišče, ki je uvedlo glavne postopke, ali upravitelj take upnike, če so znani, pravočasno obvesti o odločbi, da se jim omogoči njeno izpodbijanje. “ [Sprememba 32]

(*10)  
  Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 351, 20.12.2012).
  “"

| (24) | V členu 4(2) se točka (m) nadomesti z naslednjim:






  „(m) | pravila v zvezi z ničnostjo, izpodbojnostjo ali neizvršljivostjo pravnih dejanj, ki so v škodo vseh upnikov.“ |
| --- | --- | --- |

(24)

V členu 4(2) se točka (m) nadomesti z naslednjim:

„(m)

pravila v zvezi z ničnostjo, izpodbojnostjo ali neizvršljivostjo pravnih dejanj, ki so v škodo vseh upnikov.“

| (25) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 6a

  Sporazumi

  Določila
  o 
  realizirani
  neto poravnavi

  izravnavi



  Sporazume

  Ko je ena od strank pogodbe, ki vsebuje določilo
  o 
  realizirani
  neto poravnavi

  izravnavi, institucija, katere delovanje
  ureja
  Direktiva 2001/24/ES, to določilo ureja
  le pravo, ki velja za pogodbo, ki ureja take sporazume

  taka določila
  .“[Sprememba 33] |
| --- | --- |

(25)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 6a

Sporazumi

  Določila
  o 
  realizirani
  neto poravnavi

  izravnavi

Sporazume

  Ko je ena od strank pogodbe, ki vsebuje določilo
  o 
  realizirani
  neto poravnavi

  izravnavi, institucija, katere delovanje
  ureja
  Direktiva 2001/24/ES, to določilo ureja
  le pravo, ki velja za pogodbo, ki ureja take sporazume

  taka določila
  .“[Sprememba 33]

| (26) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 10a
  Zahteve za odobritev na podlagi prava države postopka
  Če pravo države članice, ki ureja posledice postopkov v primeru insolventnosti za pogodbe iz členov 8 in 10, določa, da se lahko pogodba odpove ali spremeni le z odobritvijo sodišča, ki je uvedlo postopke v primeru insolventnosti, a postopki v primeru insolventnosti niso bili uvedeni v navedeni državi, je za odobritev odpovedi ali spremembe teh pogodb pristojno sodišče, ki je uvedlo postopke v primeru insolventnosti.“ |
| --- | --- |

(26)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 10a

Zahteve za odobritev na podlagi prava države postopka

Če pravo države članice, ki ureja posledice postopkov v primeru insolventnosti za pogodbe iz členov 8 in 10, določa, da se lahko pogodba odpove ali spremeni le z odobritvijo sodišča, ki je uvedlo postopke v primeru insolventnosti, a postopki v primeru insolventnosti niso bili uvedeni v navedeni državi, je za odobritev odpovedi ali spremembe teh pogodb pristojno sodišče, ki je uvedlo postopke v primeru insolventnosti.“

| (26a) | Člen 12 se nadomesti z naslednjim:




  „Člen 12




  Evropski patenti z enotnim učinkom in blagovne znamke Skupnosti




  Za namene te uredbe se lahko evropski patent z enotnim učinkom, blagovna znamka Skupnosti ali katera koli druga podobna pravica, pridobljena po pravu Skupnosti, vključi samo v postopek, naveden v členu 3(1).“ [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(26a)

Člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Evropski patenti z enotnim učinkom in blagovne znamke Skupnosti

Za namene te uredbe se lahko evropski patent z enotnim učinkom, blagovna znamka Skupnosti ali katera koli druga podobna pravica, pridobljena po pravu Skupnosti, vključi samo v postopek, naveden v členu 3(1).“ [Sprememba 34]

| (27) | Člen 15 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 15
  Posledice postopkov v primeru insolventnosti na pravde ali arbitražne postopke v teku
  Posledice postopkov v primeru insolventnosti na pravde ali arbitražne postopke v teku, ki se nanašajo na premoženje ali pravico, ki je bilo odvzeto dolžniku, ureja izključno pravo države članice, v kateri so navedene pravde v teku ali v kateri je sedež arbitražnih postopkov.“ |
| --- | --- |

(27)

Člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

Posledice postopkov v primeru insolventnosti na pravde ali arbitražne postopke v teku

Posledice postopkov v primeru insolventnosti na pravde ali arbitražne postopke v teku, ki se nanašajo na premoženje ali pravico, ki je bilo odvzeto dolžniku, ureja izključno pravo države članice, v kateri so navedene pravde v teku ali v kateri je sedež arbitražnih postopkov.“

| (28) | Člen 18 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   „Upravitelj

  Stečajni upravitelj
  , ki ga je imenovalo sodišče, pristojno po členu 3(1),
  ali v primeru postopkov dolžnika, ki ima v posesti lastnino, v skladu s to pristojnostjo, stečajni upravitelj ali dolžnik,
  lahko v drugi državi članici izvršuje vsa pooblastila, ki mu pripadajo po pravu države, v kateri so bili uvedeni postopki, kolikor v navedeni državi članici niso bili uvedeni drugi postopki v primeru insolventnosti in ni bil sprejet noben nasproten zaščitni ukrep na podlagi predloga za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti. Ob upoštevanju členov 5 in 7 lahko zlasti odstrani dolžnikovo premoženje z ozemlja države članice, na katerem se nahaja. Lahko se tudi
  izvršljivo in zavezujoče
  zaveže, da bo v glavnih postopkih upošteval razdelitev in prednostne pravice, ki bi jih imeli domači upniki, če bi bili uvedeni sekundarni postopki. Taka zaveza ustreza morebitnim zahtevam

  opredeli dejanske predpostavke, na katerih temelji, predvsem v zvezi s porazdelitvijo lokalnih zahtev o prednostnem sistemu in sistemu razvrščanja v skladu z zakonodajo o sekundarnih postopkih, vrednostjo razdeljivega premoženja v okviru sekundarnih postopkov, možnostmi, ki so na voljo za realizacijo te vrednosti, deležem upnikov iz glavnih postopkov, ki so udeleženi v sekundarnih postopkih, in stroški, ki so potrebni za uvedbo sekundarnih postopkov. Zahteve
  glede oblike v državi, v kateri so bili uvedeni glavni postopki, ter je izvršljiva in zavezujoča za premoženje

  , ki naj bo jo imelo podjetje, če obstajajo, se določijo z zakonodajo države, ki uvede glavne postopke
  .“[Sprememba 35] |
| --- | --- | --- |

(28)

Člen 18 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   „Upravitelj

  Stečajni upravitelj
  , ki ga je imenovalo sodišče, pristojno po členu 3(1),
  ali v primeru postopkov dolžnika, ki ima v posesti lastnino, v skladu s to pristojnostjo, stečajni upravitelj ali dolžnik,
  lahko v drugi državi članici izvršuje vsa pooblastila, ki mu pripadajo po pravu države, v kateri so bili uvedeni postopki, kolikor v navedeni državi članici niso bili uvedeni drugi postopki v primeru insolventnosti in ni bil sprejet noben nasproten zaščitni ukrep na podlagi predloga za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti. Ob upoštevanju členov 5 in 7 lahko zlasti odstrani dolžnikovo premoženje z ozemlja države članice, na katerem se nahaja. Lahko se tudi
  izvršljivo in zavezujoče
  zaveže, da bo v glavnih postopkih upošteval razdelitev in prednostne pravice, ki bi jih imeli domači upniki, če bi bili uvedeni sekundarni postopki. Taka zaveza ustreza morebitnim zahtevam

  opredeli dejanske predpostavke, na katerih temelji, predvsem v zvezi s porazdelitvijo lokalnih zahtev o prednostnem sistemu in sistemu razvrščanja v skladu z zakonodajo o sekundarnih postopkih, vrednostjo razdeljivega premoženja v okviru sekundarnih postopkov, možnostmi, ki so na voljo za realizacijo te vrednosti, deležem upnikov iz glavnih postopkov, ki so udeleženi v sekundarnih postopkih, in stroški, ki so potrebni za uvedbo sekundarnih postopkov. Zahteve
  glede oblike v državi, v kateri so bili uvedeni glavni postopki, ter je izvršljiva in zavezujoča za premoženje

  , ki naj bo jo imelo podjetje, če obstajajo, se določijo z zakonodajo države, ki uvede glavne postopke
  .“[Sprememba 35]

| (b) | Zadnji stavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Ta pooblastila ne smejo vsebovati prisilnih ukrepov, razen če jih odredi sodišče, ali pravice do odločanja o pravnih postopkih ali sporih.“ |
| --- | --- |

(b)

Zadnji stavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„Ta pooblastila ne smejo vsebovati prisilnih ukrepov, razen če jih odredi sodišče, ali pravice do odločanja o pravnih postopkih ali sporih.“

| (29) | Vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 20a
  Vzpostavitev registrov insolventnosti
  Države članice na svojem ozemlju vzpostavijo in vodijo enega ali več registrov, v katerih so na internetu javnosti brezplačno na voljo naslednje informacije (‚registri insolventnosti‘):






  (a) | datum uvedbe postopkov v primeru insolventnosti; |
| --- | --- | --- |

(29)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 20a

Vzpostavitev registrov insolventnosti

Države članice na svojem ozemlju vzpostavijo in vodijo enega ali več registrov, v katerih so na internetu javnosti brezplačno na voljo naslednje informacije (‚registri insolventnosti‘):

(a)

datum uvedbe postopkov v primeru insolventnosti;

| (b) | sodišče, ki je uvedlo postopke v primeru insolventnosti, in morebitna referenčna številka zadeve; |
| --- | --- |

(b)

sodišče, ki je uvedlo postopke v primeru insolventnosti, in morebitna referenčna številka zadeve;

| (c) | vrsta uvedenih postopkov v primeru insolventnosti; |
| --- | --- |

(c)

vrsta uvedenih postopkov v primeru insolventnosti;

| (d) | ime in naslov dolžnika; |
| --- | --- |

(d)

ime in naslov dolžnika;

| (da) | če je dolžnik družba, njena številka in naslov, kjer ima registriran sedež;

  [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(da)

če je dolžnik družba, njena številka in naslov, kjer ima registriran sedež;

  [Sprememba 36]

| (e) | ime in naslov morebitnega
  stečajnega
  upravitelja, imenovanega v postopkih; |
| --- | --- |

(e)

ime in naslov morebitnega
  stečajnega
  upravitelja, imenovanega v postopkih;

| (f) | rok za prijavo terjatev; |
| --- | --- |

(f)

rok za prijavo terjatev;

| (g) | odločba o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti; |
| --- | --- |

(g)

odločba o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti;

| (h) | odločba o imenovanju
  stečajnega
  upravitelja, če se razlikuje od odločbe iz točke (g); |
| --- | --- |

(h)

odločba o imenovanju
  stečajnega
  upravitelja, če se razlikuje od odločbe iz točke (g);

| (i) | datum končanja glavnih postopkov. |
| --- | --- |

(i)

datum končanja glavnih postopkov.

Člen 20b

Medsebojna povezava med registri insolventnosti

1.   Komisija z izvedbenimi akti vzpostavi decentralizirani sistem za medsebojno povezavo med registri insolventnosti. Ta sistem sestavljajo registri insolventnosti in evropski portal e-pravosodje, ki je osrednja javna točka za elektronski dostop do informacij iz sistema. Sistem zagotavlja storitev iskanja podatkov v vseh uradnih jezikih Unije z namenom, da se dajo na voljo informacije iz člena 20a.

2.   Komisija do ... (*11) z izvedbenimi akti v skladu s postopkom iz člena 45b(3) sprejme:

| — | tehnične specifikacije, v katerih se opredelijo načini obveščanja in izmenjave informacij v elektronski obliki na podlagi opredeljenih vmesniških specifikacij za sistem medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti; |
| --- | --- |

—

tehnične specifikacije, v katerih se opredelijo načini obveščanja in izmenjave informacij v elektronski obliki na podlagi opredeljenih vmesniških specifikacij za sistem medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti;

| — | tehnične ukrepe, ki zagotavljajo minimalne varnostne standarde informacijske tehnologije pri obveščanju in širjenju informacij v sistemu medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti; |
| --- | --- |

—

tehnične ukrepe, ki zagotavljajo minimalne varnostne standarde informacijske tehnologije pri obveščanju in širjenju informacij v sistemu medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti;

| — | minimalna merila v zvezi s storitvijo iskanja informacij, ki jo zagotavlja evropski portal e-pravosodje na podlagi informacij iz člena 20a; |
| --- | --- |

—

minimalna merila v zvezi s storitvijo iskanja informacij, ki jo zagotavlja evropski portal e-pravosodje na podlagi informacij iz člena 20a;

| — | minimalna merila za predstavitev rezultatov iskanj na podlagi informacij iz člena 20a; |
| --- | --- |

—

minimalna merila za predstavitev rezultatov iskanj na podlagi informacij iz člena 20a;

| — | načine in tehnične pogoje za razpoložljivost storitve, ki jo zagotavlja sistem medsebojnega povezovanja; in |
| --- | --- |

—

načine in tehnične pogoje za razpoložljivost storitve, ki jo zagotavlja sistem medsebojnega povezovanja; in

| — | glosar z osnovno razlago nacionalnih postopkov v primeru insolventnosti iz Priloge A. |
| --- | --- |

—

glosar z osnovno razlago nacionalnih postopkov v primeru insolventnosti iz Priloge A.

Člen 20c

Stroški vzpostavitve registrov insolventnosti in medsebojne povezave med njimi

1.   Vzpostavitev in prihodnji razvoj sistema medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti se financirata iz splošnega proračuna Unije.

2.   Vsaka država članica krije stroške prilagajanja svojih domačih registrov insolventnosti, da se zagotovijo njihova interoperabilnost z evropskim portalom e-pravosodje ter stroški njihovega upravljanja, delovanja in vzdrževanja.

Člen 20d

Registracija postopkov v primeru insolventnosti

Če so v zvezi s podjetjem ali pravno osebo ali posameznikom, ki opravlja neodvisno poslovno ali poklicno dejavnost, uvedeni glavni ali sekundarni postopki, sodišče, ki uvede postopke v primeru insolventnosti, zagotovi takojšnjo objavo informacij iz člena 20a v registru insolventnosti države, v kateri so bili postopki uvedeni.
  Države članice uvedejo postopke za črtanje vpisov iz registra insolventnosti.
  “[Sprememba 37]

| (30) | Člen 21 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 21
  Objava v drugi državi članici
  1.   Dokler ni vzpostavljen sistem medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti iz člena 20b,
  stečajni
  upravitelj zahteva, da se vsebina odločbe o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti in po potrebi odločba o njegovem imenovanju objavita v vseh drugih državah članicah, v katerih se nahaja poslovalnica dolžnika, po postopkih za objavo, ki so določeni v navedeni državi. V taki objavi morata

  se

  navedena imenovani upravitelj in skladnost s pravilom o pristojnosti na podlagi

  navedejo vse druge informacije iz
  člena 3(1) ali (2)

  20a
  . [Sprememba 38]

  2.   Upravitelj

  Stečajni upravitelj
  lahko zahteva, da se informacije iz prvega odstavka tega člena objavijo v vseh drugih državah članicah, v katerih se nahajajo premoženje
  in upniki
  ali upniki

  dolžniki
  dolžnika, po postopku, ki je določen v navedeni državi.“[Sprememba 39] |
| --- | --- |

(30)

Člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Objava v drugi državi članici

1.   Dokler ni vzpostavljen sistem medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti iz člena 20b,
  stečajni
  upravitelj zahteva, da se vsebina odločbe o uvedbi postopkov v primeru insolventnosti in po potrebi odločba o njegovem imenovanju objavita v vseh drugih državah članicah, v katerih se nahaja poslovalnica dolžnika, po postopkih za objavo, ki so določeni v navedeni državi. V taki objavi morata

  se

  navedena imenovani upravitelj in skladnost s pravilom o pristojnosti na podlagi

  navedejo vse druge informacije iz
  člena 3(1) ali (2)

  20a
  . [Sprememba 38]

2.   Upravitelj

  Stečajni upravitelj
  lahko zahteva, da se informacije iz prvega odstavka tega člena objavijo v vseh drugih državah članicah, v katerih se nahajajo premoženje
  in upniki
  ali upniki

  dolžniki
  dolžnika, po postopku, ki je določen v navedeni državi.“[Sprememba 39]

| (31) | Člen 22 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 22
  Registracija v javnih registrih druge države članice
  Dokler ni vzpostavljen sistem medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti iz člena 20b,
  stečajni
  upravitelj zahteva, da se odločbi iz člena 21 objavita v zemljiški knjigi, registru podjetij ali katerem koli drugem javnem registru druge države članice, v kateri je poslovalnica dolžnika, ki je vpisana v javni register navedene države članice. Upravitelj

  Stečajni upravitelj
  lahko zahteva tako objavo v vseh drugih državah članicah.“ |
| --- | --- |

(31)

Člen 22 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 22

Registracija v javnih registrih druge države članice

Dokler ni vzpostavljen sistem medsebojnega povezovanja registrov insolventnosti iz člena 20b,
  stečajni
  upravitelj zahteva, da se odločbi iz člena 21 objavita v zemljiški knjigi, registru podjetij ali katerem koli drugem javnem registru druge države članice, v kateri je poslovalnica dolžnika, ki je vpisana v javni register navedene države članice. Upravitelj

  Stečajni upravitelj
  lahko zahteva tako objavo v vseh drugih državah članicah.“

| (31a) | V členu 24 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Kadar je obveznost izpolnjena pred objavo, predvideno v členih 20a ali 21, se za osebo, ki je obveznost izpolnila, če ni dokazano nasprotno, domneva, da ni vedela za uvedbo postopkov; kadar je obveznost izpolnjena po objavi, se za osebo, ki je obveznost izpolnila, če ni dokazano nasprotno, domneva, da je vedela za uvedbo postopkov.“

  [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(31a)

V členu 24 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Kadar je obveznost izpolnjena pred objavo, predvideno v členih 20a ali 21, se za osebo, ki je obveznost izpolnila, če ni dokazano nasprotno, domneva, da ni vedela za uvedbo postopkov; kadar je obveznost izpolnjena po objavi, se za osebo, ki je obveznost izpolnila, če ni dokazano nasprotno, domneva, da je vedela za uvedbo postopkov.“

  [Sprememba 40]

| (32) | Člen 25 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 25
  Priznavanje in izvršljivost drugih odločb
  1.   Odločbe sodišča, katerega odločba o uvedbi postopkov se prizna v skladu s členom 16, ki zadevajo vodenje in končanje postopkov v primeru insolventnosti, ter poravnave, ki jih je odobrilo navedeno sodišče, se prav tako priznajo brez kakršnih koli nadaljnjih formalnosti. Take odločbe se izvršijo v skladu s členi 32 do 56, razen s členom 34(2)

  39 do 46
  Uredbe (ES

  EU
  ) št. 44/2001

  1215/2012
  . [Sprememba 41]

  Prvi pododstavek prav tako velja za odločbe, ki so neposredno sprejete na podlagi postopkov v primeru insolventnosti in so z njimi tesno povezane, čeprav jih je sprejelo drugo sodišče.
  Prvi pododstavek prav tako velja za odločbe o varovalnih ukrepih, sprejete po vložitvi predloga za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti ali v zvezi z njim.
  2.   Priznavanje in izvršitev drugih odločb, ki niso navedene v odstavku 1, ureja Uredba (EU) št. 1215/2012, če se navedena uredba uporablja.“ |
| --- | --- |

(32)

Člen 25 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 25

Priznavanje in izvršljivost drugih odločb

1.   Odločbe sodišča, katerega odločba o uvedbi postopkov se prizna v skladu s členom 16, ki zadevajo vodenje in končanje postopkov v primeru insolventnosti, ter poravnave, ki jih je odobrilo navedeno sodišče, se prav tako priznajo brez kakršnih koli nadaljnjih formalnosti. Take odločbe se izvršijo v skladu s členi 32 do 56, razen s členom 34(2)

  39 do 46
  Uredbe (ES

  EU
  ) št. 44/2001

  1215/2012
  . [Sprememba 41]

Prvi pododstavek prav tako velja za odločbe, ki so neposredno sprejete na podlagi postopkov v primeru insolventnosti in so z njimi tesno povezane, čeprav jih je sprejelo drugo sodišče.

Prvi pododstavek prav tako velja za odločbe o varovalnih ukrepih, sprejete po vložitvi predloga za uvedbo postopkov v primeru insolventnosti ali v zvezi z njim.

2.   Priznavanje in izvršitev drugih odločb, ki niso navedene v odstavku 1, ureja Uredba (EU) št. 1215/2012, če se navedena uredba uporablja.“

| (33) | Člen 27 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 27
  Uvedba postopkov
  Če sodišče države članice uvede glavne postopke in če jih prizna druga država članica, lahko sodišče druge države članice, pristojno po členu 3(2), uvede sekundarne postopke v primeru insolventnosti v skladu z določbami iz tega poglavja. Posledice sekundarnih postopkov so omejene na dolžnikovo premoženje, ki se nahaja na ozemlju države članice, v kateri so ti postopki uvedeni.“ |
| --- | --- |

(33)

Člen 27 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 27

Uvedba postopkov

Če sodišče države članice uvede glavne postopke in če jih prizna druga država članica, lahko sodišče druge države članice, pristojno po členu 3(2), uvede sekundarne postopke v primeru insolventnosti v skladu z določbami iz tega poglavja. Posledice sekundarnih postopkov so omejene na dolžnikovo premoženje, ki se nahaja na ozemlju države članice, v kateri so ti postopki uvedeni.“

| (34) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 29a
  Odločba o uvedbi sekundarnih postopkov
  1.   Sodišče, ki odloča o predlogu za uvedbo sekundarnih postopkov, takoj obvesti
  stečajnega
  upravitelja glavnih postopkov in mu da možnost, da izrazi mnenje o predlogu. [Sprememba 42]

  2.   Sodišče iz odstavka 1 na zahtevo
  stečajnega
  upravitelja
  v
  glavnih postopkov

  postopkih
  odloži odločanje o uvedbi ali zavrne uvedbo sekundarnih postopkov, če
  stečajni upravitelj v glavnih postopkih zagotovi zadostne dokaze, da
  uvedba takih postopkov ni potrebna za varstvo interesov domačih upnikov, zlasti če
  stečajni
  upravitelj
  v
  glavnih postopkov

  postopkih
  sprejme zavezo iz člena 18(1) in izpolnjuje njene pogoje. [Sprememba 43]



  2a.
     
  Domači upniki imajo pravico izpodbijati odločbo o preložitvi ali zavrnitvi uvedbe sekundarnih postopkov v treh tednih po tem, ko je odločba na voljo javnosti v skladu s točko (a) člena 20a. [Sprememba 44]



  2b.
     
  Domači upniki imajo pravico zaprositi sodišče, ki vodi glavne postopke, da od stečajnega upravitelja v glavnem postopku zahtevajo, da sprejme ustrezne ukrepe, ki so potrebni za varstvo njihovih interesov. Med drugim lahko zahtevajo, da sodišče prepove odstranitev premoženja iz države članice, v kateri je bila uvedba sekundarnih postopkov preložena ali zavrnjena, preloži razdelitev iztržkov v glavnih postopkih ali stečajnega upravitelja v glavnih postopkih zaveže, da zagotovi jamstvo za izpolnitev zavez. [Sprememba 45]



  2c.
     
  Sodišče iz odstavka 1 lahko imenuje upravitelja, katerega pooblastila so omejena. Upravitelj zagotovi, da se obveznost ustrezno izpolni in sodeluje pri njenem izvajanju, če je potrebno za zaščito interesov domačih upnikov. Upravitelj ima pravico zaprositi sodišče v skladu z odstavkom 2b. [Sprememba 46]

  3.   Kadar sodišče iz odstavka 1 odloča o uvedbi sekundarnih postopkov, uvede tisto vrsto postopkov v skladu z nacionalno zakonodajo, ki je najprimernejša ob upoštevanju interesov domačih upnikov, ne glede na to, ali so izpolnjeni pogoji v zvezi z dolžnikovo solventnostjo.
  4.   Upravitelj

  Stečajni upravitelj v
  glavnem postopkov

  postopku
  je
  nemudoma
  obveščen o odločbi o uvedbi sekundarnih postopkov in ima pravico, da jo izpodbija
  v treh tednih po prejemu tega obvestila
  .
  Sodišče, ki je uvedlo sekundarne postopke, lahko v utemeljenih primerih to obdobje skrajša na največ en teden po prejemu obvestila.
  “[Sprememba 47] |
| --- | --- |

(34)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 29a

Odločba o uvedbi sekundarnih postopkov

1.   Sodišče, ki odloča o predlogu za uvedbo sekundarnih postopkov, takoj obvesti
  stečajnega
  upravitelja glavnih postopkov in mu da možnost, da izrazi mnenje o predlogu. [Sprememba 42]

2.   Sodišče iz odstavka 1 na zahtevo
  stečajnega
  upravitelja
  v
  glavnih postopkov

  postopkih
  odloži odločanje o uvedbi ali zavrne uvedbo sekundarnih postopkov, če
  stečajni upravitelj v glavnih postopkih zagotovi zadostne dokaze, da
  uvedba takih postopkov ni potrebna za varstvo interesov domačih upnikov, zlasti če
  stečajni
  upravitelj
  v
  glavnih postopkov

  postopkih
  sprejme zavezo iz člena 18(1) in izpolnjuje njene pogoje. [Sprememba 43]

2a.
     
  Domači upniki imajo pravico izpodbijati odločbo o preložitvi ali zavrnitvi uvedbe sekundarnih postopkov v treh tednih po tem, ko je odločba na voljo javnosti v skladu s točko (a) člena 20a. [Sprememba 44]

2b.
     
  Domači upniki imajo pravico zaprositi sodišče, ki vodi glavne postopke, da od stečajnega upravitelja v glavnem postopku zahtevajo, da sprejme ustrezne ukrepe, ki so potrebni za varstvo njihovih interesov. Med drugim lahko zahtevajo, da sodišče prepove odstranitev premoženja iz države članice, v kateri je bila uvedba sekundarnih postopkov preložena ali zavrnjena, preloži razdelitev iztržkov v glavnih postopkih ali stečajnega upravitelja v glavnih postopkih zaveže, da zagotovi jamstvo za izpolnitev zavez. [Sprememba 45]

2c.
     
  Sodišče iz odstavka 1 lahko imenuje upravitelja, katerega pooblastila so omejena. Upravitelj zagotovi, da se obveznost ustrezno izpolni in sodeluje pri njenem izvajanju, če je potrebno za zaščito interesov domačih upnikov. Upravitelj ima pravico zaprositi sodišče v skladu z odstavkom 2b. [Sprememba 46]

3.   Kadar sodišče iz odstavka 1 odloča o uvedbi sekundarnih postopkov, uvede tisto vrsto postopkov v skladu z nacionalno zakonodajo, ki je najprimernejša ob upoštevanju interesov domačih upnikov, ne glede na to, ali so izpolnjeni pogoji v zvezi z dolžnikovo solventnostjo.

4.   Upravitelj

  Stečajni upravitelj v
  glavnem postopkov

  postopku
  je
  nemudoma
  obveščen o odločbi o uvedbi sekundarnih postopkov in ima pravico, da jo izpodbija
  v treh tednih po prejemu tega obvestila
  .
  Sodišče, ki je uvedlo sekundarne postopke, lahko v utemeljenih primerih to obdobje skrajša na največ en teden po prejemu obvestila.
  “[Sprememba 47]

| (35) | Člen 31 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 31
  Sodelovanje in obveščanje med
  stečajnimi
  upravitelji
  1.   Upravitelj

  Stečajni upravitelji v
  glavnih postopkov in upravitelji sekundarnih postopkov

  postopkih, ki zadevajo istega dolžnika,
  sodelujejo med seboj, če
  je
  tako sodelovanje
  primerno, da se olajša učinkovito vodenje postopkov, če
  ni nezdružljivo s pravili, ki se uporabljajo za vsakega izmed postopkov
  in če ne pomeni navzkrižja interesov
  . Tako sodelovanje ima lahko obliko sporazumov ali protokolov. [Sprememba 48]

  2.   Upravitelji

  Stečajni upravitelji
  zlasti:






  (a) | nemudoma predložijo drugim
  stečajnim
  upraviteljem vse informacije, ki bi lahko bile pomembne za druge postopke, zlasti o napredku, doseženem pri prijavi in preverjanju terjatev, ter vseh ukrepih, katerih cilj je sanacija ali prestrukturiranje dolžnika ali končanje postopka, če so sprejeti ustrezni ukrepi za varstvo zaupnih informacij; |
| --- | --- | --- |

(35)

Člen 31 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 31

Sodelovanje in obveščanje med
  stečajnimi
  upravitelji

1.   Upravitelj

  Stečajni upravitelji v
  glavnih postopkov in upravitelji sekundarnih postopkov

  postopkih, ki zadevajo istega dolžnika,
  sodelujejo med seboj, če
  je
  tako sodelovanje
  primerno, da se olajša učinkovito vodenje postopkov, če
  ni nezdružljivo s pravili, ki se uporabljajo za vsakega izmed postopkov
  in če ne pomeni navzkrižja interesov
  . Tako sodelovanje ima lahko obliko sporazumov ali protokolov. [Sprememba 48]

2.   Upravitelji

  Stečajni upravitelji
  zlasti:

(a)

nemudoma predložijo drugim
  stečajnim
  upraviteljem vse informacije, ki bi lahko bile pomembne za druge postopke, zlasti o napredku, doseženem pri prijavi in preverjanju terjatev, ter vseh ukrepih, katerih cilj je sanacija ali prestrukturiranje dolžnika ali končanje postopka, če so sprejeti ustrezni ukrepi za varstvo zaupnih informacij;

| (b) | preučijo možnost prestrukturiranja dolžnika ter, če obstaja možnost, usklajujejo pripravo in izvajanje načrta prestrukturiranja; |
| --- | --- |

(b)

preučijo možnost prestrukturiranja dolžnika ter, če obstaja možnost, usklajujejo pripravo in izvajanje načrta prestrukturiranja;

| (c) | usklajujejo upravljanje in unovčenje ali uporabo premoženja in poslov dolžnika;
  stečajni
  upravitelj sekundarnih postopkov pravočasno omogoči
  stečajnemu
  upravitelju glavnih postopkov, da predloži predloge za unovčenje ali uporabo premoženja v sekundarnih postopkih.“ |
| --- | --- |

(c)

usklajujejo upravljanje in unovčenje ali uporabo premoženja in poslov dolžnika;
  stečajni
  upravitelj sekundarnih postopkov pravočasno omogoči
  stečajnemu
  upravitelju glavnih postopkov, da predloži predloge za unovčenje ali uporabo premoženja v sekundarnih postopkih.“

| (36) | Vstavita se naslednja člena:
  „Člen 31a
  Sodelovanje in obveščanje med sodišči
  1.   Da se olajša usklajevanje glavnih in sekundarnih postopkov v primeru insolventnosti v zvezi z istim dolžnikom, sodišče, ki obravnava predlog uvedbe postopkov v primeru insolventnosti ali ki je take postopke uvedlo, sodeluje z vsemi drugimi sodišči, pred katerimi tečejo postopki v primeru insolventnosti ali ki so uvedla take postopke, če
  je
  tako sodelovanje
  primerno, da se olajša učinkovito vodenje postopkov, in
  ni neskladno s pravili, ki se uporabljajo za vsakega izmed postopkov. Kadar je primerno, lahko sodišča v ta namen imenujejo osebo ali organ, ki bo deloval po njegovih

  njihovih
  navodilih
  , če to ni nezdružljivo s pravili, ki se zanju uporabljajo
  . [Sprememba 49]

  2.   Sodišča iz odstavka 1 se lahko neposredno medsebojno obveščajo ali zaprosijo za informacije ali pomoč, če je tako obveščanje brezplačno in upošteva procesne pravice strank v postopkih ter zaupnost informacij.
  3.   Sodelovanje se lahko izvaja na vse primerne načine, vključno z:






  (a) | posredovanjem informacij na vse načine, ki so po mnenju sodišča primerni; |
| --- | --- | --- |

(36)

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 31a

Sodelovanje in obveščanje med sodišči

1.   Da se olajša usklajevanje glavnih in sekundarnih postopkov v primeru insolventnosti v zvezi z istim dolžnikom, sodišče, ki obravnava predlog uvedbe postopkov v primeru insolventnosti ali ki je take postopke uvedlo, sodeluje z vsemi drugimi sodišči, pred katerimi tečejo postopki v primeru insolventnosti ali ki so uvedla take postopke, če
  je
  tako sodelovanje
  primerno, da se olajša učinkovito vodenje postopkov, in
  ni neskladno s pravili, ki se uporabljajo za vsakega izmed postopkov. Kadar je primerno, lahko sodišča v ta namen imenujejo osebo ali organ, ki bo deloval po njegovih

  njihovih
  navodilih
  , če to ni nezdružljivo s pravili, ki se zanju uporabljajo
  . [Sprememba 49]

2.   Sodišča iz odstavka 1 se lahko neposredno medsebojno obveščajo ali zaprosijo za informacije ali pomoč, če je tako obveščanje brezplačno in upošteva procesne pravice strank v postopkih ter zaupnost informacij.

3.   Sodelovanje se lahko izvaja na vse primerne načine, vključno z:

(a)

posredovanjem informacij na vse načine, ki so po mnenju sodišča primerni;

| (b) | usklajevanjem upravljanja ter nadzora dolžnikovega premoženja in poslov; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanjem upravljanja ter nadzora dolžnikovega premoženja in poslov;

| (c) | usklajevanjem vodenja zaslišanj; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanjem vodenja zaslišanj;

| (d) | usklajevanjem pri odobritvi protokolov. |
| --- | --- |

(d)

usklajevanjem pri odobritvi protokolov.

Člen 31b

Sodelovanje in obveščanje med
  stečajnimi
  upravitelji in sodišči

1.   Da se olajša usklajevanje glavnih in sekundarnih postopkov v primeru insolventnosti, uvedenih v zvezi z istim dolžnikom: [Sprememba 50]

| (a) | stečajni
  upravitelj glavnih postopkov sodeluje z vsemi sodišči, ki odločajo o predlogu za uvedbo sekundarnih postopkov ali ki so uvedla take postopke, in jih obvešča; in |
| --- | --- |

(a)

stečajni
  upravitelj glavnih postopkov sodeluje z vsemi sodišči, ki odločajo o predlogu za uvedbo sekundarnih postopkov ali ki so uvedla take postopke, in jih obvešča; in

| (b) | stečajni
  upravitelj sekundarnih ali teritorialnih postopkov v primeru insolventnosti sodeluje s sodiščem, ki odloča o predlogu za uvedbo glavnih postopkov ali ki je take postopke uvedlo, in ga obvešča |
| --- | --- |

(b)

stečajni
  upravitelj sekundarnih ali teritorialnih postopkov v primeru insolventnosti sodeluje s sodiščem, ki odloča o predlogu za uvedbo glavnih postopkov ali ki je take postopke uvedlo, in ga obvešča

v obeh primerih, če sta sodelovanje in obveščanje primerna, da olajšata usklajevanje postopkov, če nista nezdružljiva s pravili, ki se uporabljajo za posamezne postopke, in ne pomenita navzkrižja interesov
  . [Sprememba 51]

2.   Sodelovanje iz odstavka 1 se izvaja na vse primerne načine, vključno s tistimi iz člena 31a(3), če niso nezdružljivi s pravili, ki se uporabljajo za vsakega izmed postopkov.“

| (37) | Člen 33 se spremeni:






  (a) | Naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Prekinitev postopkov“ |
| --- | --- | --- |

(37)

Člen 33 se spremeni:

(a)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

„Prekinitev postopkov“

| (b) | V odstavkih 1 in 2 se besedilo „postopek unovčenja“ nadomesti z besedo „postopek“. |
| --- | --- |

(b)

V odstavkih 1 in 2 se besedilo „postopek unovčenja“ nadomesti z besedo „postopek“.

| (38) | Člen 34 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 34
  Končanje glavnih ali sekundarnih postopkov v primeru insolventnosti
  1.   Končanje glavnih postopkov ne preprečuje nadaljevanja sekundarnih postopkov, ki v tistem trenutku še potekajo.
  2.   Če so v državi članici, v kateri je registrirani sedež pravne osebe, uvedeni sekundarni postopki v zvezi z navedeno pravno osebo in če končanje navedenih postopkov pomeni prenehanje pravne osebe, tako prenehanje ne preprečuje nadaljevanja glavnih postopkov, ki so uvedeni v drugi državi članici

  se ta ne izbriše iz registra družb, dokler niso končani glavni postopki
  .“[Sprememba 52] |
| --- | --- |

(38)

Člen 34 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 34

Končanje glavnih ali sekundarnih postopkov v primeru insolventnosti

1.   Končanje glavnih postopkov ne preprečuje nadaljevanja sekundarnih postopkov, ki v tistem trenutku še potekajo.

2.   Če so v državi članici, v kateri je registrirani sedež pravne osebe, uvedeni sekundarni postopki v zvezi z navedeno pravno osebo in če končanje navedenih postopkov pomeni prenehanje pravne osebe, tako prenehanje ne preprečuje nadaljevanja glavnih postopkov, ki so uvedeni v drugi državi članici

  se ta ne izbriše iz registra družb, dokler niso končani glavni postopki
  .“[Sprememba 52]

| (39) | [V členu 35 sprememba angleškega besedila ne zadeva slovenske različice]. |
| --- | --- |

(39)

[V členu 35 sprememba angleškega besedila ne zadeva slovenske različice].

| (40) | Člen 37 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 37
  Preoblikovanje prejšnjih postopkov

  Upravitelj

  Stečajni upravitelj
  v glavnem postopku lahko zahteva, da sodišče države članice, v kateri so bili uvedeni sekundarni postopki, odredi preoblikovanje sekundarnih postopkov v drugo vrsto postopkov v primeru insolventnosti, ki je na voljo na podlagi prava navedene države članice.“ |
| --- | --- |

(40)

Člen 37 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 37

Preoblikovanje prejšnjih postopkov

Upravitelj

  Stečajni upravitelj
  v glavnem postopku lahko zahteva, da sodišče države članice, v kateri so bili uvedeni sekundarni postopki, odredi preoblikovanje sekundarnih postopkov v drugo vrsto postopkov v primeru insolventnosti, ki je na voljo na podlagi prava navedene države članice.“

| (41) | Člen 39 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 39
  Pravica do prijave terjatev
  Upniki z običajnim ali stalnim prebivališčem ali registriranim sedežem v državi članici, ki ni država, v kateri so bili uvedeni postopki, vključno z davčnimi organi in organi socialne varnosti držav članic (‚tuji upniki‘), imajo pravico, da prijavijo terjatve v postopkih v primeru insolventnosti na kakršen koli način, ki je sprejemljiv na podlagi prava države, v kateri so bili postopki uvedeni, vključno z elektronskimi sredstvi. Za prijavo terjatev se ne zahteva zastopanje odvetnika ali drugega pravnega strokovnjaka.“ |
| --- | --- |

(41)

Člen 39 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 39

Pravica do prijave terjatev

Upniki z običajnim ali stalnim prebivališčem ali registriranim sedežem v državi članici, ki ni država, v kateri so bili uvedeni postopki, vključno z davčnimi organi in organi socialne varnosti držav članic (‚tuji upniki‘), imajo pravico, da prijavijo terjatve v postopkih v primeru insolventnosti na kakršen koli način, ki je sprejemljiv na podlagi prava države, v kateri so bili postopki uvedeni, vključno z elektronskimi sredstvi. Za prijavo terjatev se ne zahteva zastopanje odvetnika ali drugega pravnega strokovnjaka.“

| (42) | Člen 40 se spremeni:






  (a) | V odstavku 2 se doda naslednji stavek:
  „Obvestilo vsebuje tudi izvod standardnega obrazca za prijavo terjatev iz člena 41 ali povezavo na objavo navedenega obrazca na internetu.“ |
| --- | --- | --- |

(42)

Člen 40 se spremeni:

(a)

V odstavku 2 se doda naslednji stavek:

„Obvestilo vsebuje tudi izvod standardnega obrazca za prijavo terjatev iz člena 41 ali povezavo na objavo navedenega obrazca na internetu.“

| (b) | Doda se naslednji odstavek:
  „3.   Informacije iz tega člena se zagotovijo z uporabo standardnega obrazca obvestila, ki se določi v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 45b(4) in objavi na evropskem portalu e-pravosodje do ... (*12). Obrazec ima naslov ‚Obvestilo o postopkih v primeru insolventnosti‘ v vseh uradnih jezikih Unije. Pošlje se v uradnem jeziku ali v enem od uradnih jezikov države, v kateri so bili uvedeni postopki, ali v drugem jeziku, ki ga je navedena država navedla kot sprejemljivega v skladu s členom 41(3), če se lahko domneva, da je navedeni jezik bolj razumljiv tujim upnikom.“

  (*12)  UL: prosimo, vstavite datum: 24 mesecev po začetku veljavnosti Uredbe." |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„3.   Informacije iz tega člena se zagotovijo z uporabo standardnega obrazca obvestila, ki se določi v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 45b(4) in objavi na evropskem portalu e-pravosodje do ... (*12). Obrazec ima naslov ‚Obvestilo o postopkih v primeru insolventnosti‘ v vseh uradnih jezikih Unije. Pošlje se v uradnem jeziku ali v enem od uradnih jezikov države, v kateri so bili uvedeni postopki, ali v drugem jeziku, ki ga je navedena država navedla kot sprejemljivega v skladu s členom 41(3), če se lahko domneva, da je navedeni jezik bolj razumljiv tujim upnikom.“

(*12)  UL: prosimo, vstavite datum: 24 mesecev po začetku veljavnosti Uredbe."

| (43) | Člen 41 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 41
  Postopek za prijavo terjatev
  1.   Znani tuji upniki prijavijo terjatve s standardnim obrazcem za prijavo terjatev, ki se določi v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 45b(4) in objavi na evropskem portalu e-pravosodje do ... (*13). Obrazec ima naslov ‚Prijava terjatev‘ v vseh uradnih jezikih Evropske unije.
  2.   Upnik iz odstavka 1 na standardnem obrazcu za prijavo terjatev navede:






  (a) | svoje ime in naslov, |
| --- | --- | --- |

(43)

Člen 41 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 41

Postopek za prijavo terjatev

1.   Znani tuji upniki prijavijo terjatve s standardnim obrazcem za prijavo terjatev, ki se določi v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 45b(4) in objavi na evropskem portalu e-pravosodje do ... (*13). Obrazec ima naslov ‚Prijava terjatev‘ v vseh uradnih jezikih Evropske unije.

2.   Upnik iz odstavka 1 na standardnem obrazcu za prijavo terjatev navede:

(a)

svoje ime in naslov,

| (b) | vrsto terjatve, |
| --- | --- |

(b)

vrsto terjatve,

| (c) | znesek terjatve in datum njenega nastanka, |
| --- | --- |

(c)

znesek terjatve in datum njenega nastanka,

| (d) | morebitno zahtevo za status prednostnega upnika, |
| --- | --- |

(d)

morebitno zahtevo za status prednostnega upnika,

| (e) | ali je v zvezi s terjatvijo povezano zavarovanje s stvarmi ali pridržek lastninske pravice, in v tem primeru, katero premoženje je predmet pravic iz zavarovanja, ki ga uveljavlja, in |
| --- | --- |

(e)

ali je v zvezi s terjatvijo povezano zavarovanje s stvarmi ali pridržek lastninske pravice, in v tem primeru, katero premoženje je predmet pravic iz zavarovanja, ki ga uveljavlja, in

| (f) | ali zahteva pobot in ali je od terjanega zneska pobot že odštet. |
| --- | --- |

(f)

ali zahteva pobot in ali je od terjanega zneska pobot že odštet.

Standardnemu obrazcu za prijavo terjatev se priložijo morebitne kopije dokazil.

3.   Terjatve se lahko prijavijo v vseh uradnih jezikih Unije. Od upnika se lahko zahteva, da zagotovi prevod v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov države, v kateri so bili uvedeni postopki, ali v drugi jezik, ki je sprejemljiv za navedeno državo članico. Vsaka država članica navede vsaj en uradni jezik Unije poleg svojega, ki ga sprejema za namen prijave terjatev.

4.   Terjatve se prijavijo v roku, ki je določen v zakonodaji države, v kateri so uvedeni postopki v primeru insolventnosti. V primeru tujega upnika je navedeni rok najmanj 45 dni po objavi uvedbe postopkov v registru insolventnosti države, v kateri so bili uvedeni.

5.   Če
  stečajni
  upravitelj izpodbija terjatev, prijavljeno v skladu s tem členom, da upniku možnost, da predloži dodatna dokazila o obstoju in znesku terjatve.“

| (44) | Člen 42 se črta. |
| --- | --- |

(44)

Člen 42 se črta.

| (45) | Vstavi se naslednje poglavje:
  „POGLAVJE IVa
  INSOLVENTNOST ČLANOV SKUPINE PODJETIJ
  Člen 42a
  Dolžnost sodelovanja in posredovanja informacij med
  stečajnimi
  upravitelji
  1.   Če postopki v primeru insolventnosti zadevajo dva ali več članov skupine podjetij,
  stečajni
  upravitelj, imenovan v postopkih v zvezi s članom take skupine, sodeluje z vsemi drugimi
  stečajnimi
  upravitelji, imenovanimi v postopkih v zvezi z drugim članom iste skupine, če je tako sodelovanje primerno, da se olajša učinkovito vodenje postopkov, če ni nezdružljivo s pravili, ki se uporabljajo v zvezi s takimi postopki in če ne pomeni navzkrižja interesov. Tako sodelovanje ima lahko obliko sporazumov ali protokolov.
  2.   Upravitelji

  Stečajni upravitelji
  pri izvajanju sodelovanja iz odstavka 1:






  (a) | nemudoma predložijo drugim
  stečajnim
  upraviteljem vse informacije, ki bi lahko bile pomembne za druge postopke, če so sprejeti ustrezni ukrepi za varstvo zaupnih informacij; |
| --- | --- | --- |

(45)

Vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE IVa

INSOLVENTNOST ČLANOV SKUPINE PODJETIJ

Člen 42a

Dolžnost sodelovanja in posredovanja informacij med
  stečajnimi
  upravitelji

1.   Če postopki v primeru insolventnosti zadevajo dva ali več članov skupine podjetij,
  stečajni
  upravitelj, imenovan v postopkih v zvezi s članom take skupine, sodeluje z vsemi drugimi
  stečajnimi
  upravitelji, imenovanimi v postopkih v zvezi z drugim članom iste skupine, če je tako sodelovanje primerno, da se olajša učinkovito vodenje postopkov, če ni nezdružljivo s pravili, ki se uporabljajo v zvezi s takimi postopki in če ne pomeni navzkrižja interesov. Tako sodelovanje ima lahko obliko sporazumov ali protokolov.

2.   Upravitelji

  Stečajni upravitelji
  pri izvajanju sodelovanja iz odstavka 1:

(a)

nemudoma predložijo drugim
  stečajnim
  upraviteljem vse informacije, ki bi lahko bile pomembne za druge postopke, če so sprejeti ustrezni ukrepi za varstvo zaupnih informacij;

| (b) | preučijo možnosti prestrukturiranja
  članov
  skupine,
  zoper katere potekajo postopki v primeru insolventnosti,
  ter če take možnosti obstajajo, usklajujejo predlog in pogajanja za usklajeni načrt prestrukturiranja; [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(b)

preučijo možnosti prestrukturiranja
  članov
  skupine,
  zoper katere potekajo postopki v primeru insolventnosti,
  ter če take možnosti obstajajo, usklajujejo predlog in pogajanja za usklajeni načrt prestrukturiranja; [Sprememba 53]

| (c) | usklajujejo upravljanje in nadzor poslovanja člana skupine, zoper katerega potekajo postopki v primeru insolventnosti. |
| --- | --- |

(c)

usklajujejo upravljanje in nadzor poslovanja člana skupine, zoper katerega potekajo postopki v primeru insolventnosti.

Stečajni
  upravitelji se lahko dogovorijo o podelitvi dodatnih pooblastil
  stečajnemu
  upravitelju, imenovanemu v enem od postopkov, če je tak dogovor dovoljen s pravili, ki se uporabljajo za vsakega izmed postopkov.

Člen 42b

Obveščanje in sodelovanje med sodišči

1.   Če postopki v primeru insolventnosti zadevajo dva ali več članov skupine podjetij, sodišče, ki odloča o predlogu za uvedbo postopkov v zvezi s članom take skupine ali ki je uvedlo take postopke, sodeluje z vsemi drugimi sodišči, ki odločajo o predlogu za uvedbo postopkov v zvezi z drugim članom iste skupine ali ki so uvedla take postopke, če je tako sodelovanje primerno, da olajša učinkovito vodenje postopkov, ter če ni nezdružljivo s pravili, ki se zanje uporabljajo. Če je primerno, lahko sodišča v ta namen imenujejo osebo ali organ, ki bo deloval po njegovih

  njihovih
  navodilih
  , če to ni nezdružljivo s pravili, ki se zanju uporabljajo
  . [Sprememba 54]

2.   Sodišča iz odstavka 1 se lahko neposredno medsebojno obveščajo ali zaprosijo za informacije ali pomoč.

3.   Sodelovanje poteka na vse primerne načine, vključno z:

| (a) | posredovanjem informacij na kateri koli način, ki ga sodišče šteje za primernega, če je tako obveščanje brezplačno ter upošteva procesne pravice strank v postopkih in zaupnost informacij; |
| --- | --- |

(a)

posredovanjem informacij na kateri koli način, ki ga sodišče šteje za primernega, če je tako obveščanje brezplačno ter upošteva procesne pravice strank v postopkih in zaupnost informacij;

| (b) | usklajevanjem upravljanja ter nadzora premoženja in poslov članov skupine; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanjem upravljanja ter nadzora premoženja in poslov članov skupine;

| (c) | usklajevanjem vodenja zaslišanj; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanjem vodenja zaslišanj;

| (d) | usklajevanjem pri odobritvi protokolov. |
| --- | --- |

(d)

usklajevanjem pri odobritvi protokolov.

Člen 42c

Sodelovanje in obveščanje med
  stečajnimi
  upravitelji in sodišči

Upravitelj

  Stečajni upravitelj
  , imenovan v postopkih v primeru insolventnosti v zvezi s članom skupine podjetij, sodeluje in si izmenjuje informacije z vsemi drugimi sodišči, ki odločajo o predlogu za uvedbo postopkov v zvezi z drugim članom iste skupine podjetij ali ki so take postopke uvedla, če je tako sodelovanje primerno, da olajša usklajevanje postopkov, in če ni nezdružljivo s pravili, ki se zanje uporabljajo
  , in če ne pomeni navzkrižja interesov
  . Upravitelj

  Stečajni upravitelj
  lahko od navedenega sodišča zahteva zlasti informacije o postopkih v zvezi z drugim članom skupine ali zahteva pomoč v zvezi s postopki, za katere je imenovan. [Sprememba 55]

Člen 42d

Pooblastila
  stečajnih
  upraviteljev in prekinitev postopkov

1.   Upravitelj

  Stečajni upravitelj
  , imenovan v postopku v primeru insolventnosti, uvedenem v zvezi s članom skupine podjetij, ima pravico:

| (a) | izraziti svoje mnenje in sodelovati, zlasti z udeležbo na sestankih upnikov, v vseh postopkih, uvedenih v zvezi z drugimi člani iste skupine; |
| --- | --- |

(a)

izraziti svoje mnenje in sodelovati, zlasti z udeležbo na sestankih upnikov, v vseh postopkih, uvedenih v zvezi z drugimi člani iste skupine;

| (b) | zahtevati prekinitev postopkov, uvedenih v zvezi z drugimi člani iste skupine;
  , za obdobje največ dveh mesecev. [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(b)

zahtevati prekinitev postopkov, uvedenih v zvezi z drugimi člani iste skupine;
  , za obdobje največ dveh mesecev. [Sprememba 56]

| (c) | predlagati sanacijski načrt, poravnavo ali primerljiv ukrep za vse ali nekatere člane skupine, zoper katere so bili uvedeni postopki v primeru insolventnosti, in ga uvesti v vse postopke, uvedene v zvezi z drugimi člani iste skupine, v skladu s pravom, ki se uporablja v navedenih postopkih; in
  [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(c)

predlagati sanacijski načrt, poravnavo ali primerljiv ukrep za vse ali nekatere člane skupine, zoper katere so bili uvedeni postopki v primeru insolventnosti, in ga uvesti v vse postopke, uvedene v zvezi z drugimi člani iste skupine, v skladu s pravom, ki se uporablja v navedenih postopkih; in
  [Sprememba 57]

| (d) | zahtevati dodatne procesne ukrepe na podlagi prava iz točke c), ki bi lahko bili potrebni za spodbuditev sanacije, vključno s preoblikovanjem postopkov.
  [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(d)

zahtevati dodatne procesne ukrepe na podlagi prava iz točke c), ki bi lahko bili potrebni za spodbuditev sanacije, vključno s preoblikovanjem postopkov.
  [Sprememba 58]

2.   Sodišče, ki je uvedlo postopke iz točke (b) odstavka 1, prekine postopke v celoti ali deloma, če se dokaže

  stečajni upravitelj zagotovi zadostne dokaze
  , da bi taka prekinitev koristila upnikom v teh postopkih. Taka prekinitev se lahko odredi za največ tri mesece in se lahko podaljša ali obnovi za enako obdobje

  dva meseca
  . Sodišče, ki odredi prekinitev, lahko zahteva, da
  stečajni
  upravitelj sprejme vse primerne ukrepe za zavarovanje interesov upnikov v postopkih. [Sprememba 59]

Člen 42da

Uvedba postopkov za usklajevanje skupine

1.
     
  Stečajni upravitelj lahko vloži postopke za usklajevanje skupine pri katerem koli sodišču, ki je pristojno za postopke v primeru insolventnosti člana skupine, pod pogojem, da:

| (a) | je postopek, ki zadeva družbo, še v teku ter |
| --- | --- |

(a)

je postopek, ki zadeva družbo, še v teku ter

| (b) | imajo člani skupine, katerih središče glavnih interesov je v državi članici sodišča, ki odloča o uvedbi postopkov za usklajevanje skupine, znotraj skupine bistveno vlogo. |
| --- | --- |

(b)

imajo člani skupine, katerih središče glavnih interesov je v državi članici sodišča, ki odloča o uvedbi postopkov za usklajevanje skupine, znotraj skupine bistveno vlogo.

2.
     
  Kadar o uvedbi postopkov za usklajevanje skupine odloča več sodišč, se ti uvedejo v državi članici, v kateri se znotraj skupine opravljajo najpomembnejše naloge. Sodišča, ki odločajo o tem, sodelujejo in si medsebojno izmenjujejo informacije v skladu s členom 42b. Kadar ni mogoče določiti, katere so najpomembnejše naloge, lahko postopke za usklajevanje skupine uvede sodišče, ki je o tem odločalo prvo, če so pogoji za njihovo uvedbo izpolnjeni.

3.
     
  Kadar so postopki za usklajevanje skupine uvedeni, o pravici, da v skladu s točko (b) člena 42d(1) zahtevajo prekinitev postopkov, odloča usklajevalec. Prekinitev ostane veljavna in učinkuje, dokler usklajevalec ne zahteva, da se ukine.

  [Sprememba 60]

Člen 42db

Pravice in dolžnosti usklajevalca

1.
     
  Sodišče, ki uvede postopke za usklajevanje skupine, imenuje usklajevalca. Usklajevalec je neodvisen od članov skupine in njihovih upnikov, njegove naloge pa so:

| (a) | oblikovanje in dajanje vsebinskih priporočil za usklajeno vodenje postopkov v primeru insolventnosti; |
| --- | --- |

(a)

oblikovanje in dajanje vsebinskih priporočil za usklajeno vodenje postopkov v primeru insolventnosti;

| (b) | posredovanje v sporih med dvema ali več stečajnimi upravitelji članov skupine; ter |
| --- | --- |

(b)

posredovanje v sporih med dvema ali več stečajnimi upravitelji članov skupine; ter

| (c) | predložitev načrta za usklajevanje skupine, v katerem opredeli, opiše in priporoči celovit sklop ustreznih ukrepov za celostni pristop k reševanju insolventnosti članov skupine. Načrt lahko vsebuje zlasti priporočila o:










  (i) | ukrepih, ki so potrebni za ponovno vzpostavitev gospodarske uspešnosti in finančne trdnosti skupine ali njenega dela; |
| --- | --- | --- |

(c)

predložitev načrta za usklajevanje skupine, v katerem opredeli, opiše in priporoči celovit sklop ustreznih ukrepov za celostni pristop k reševanju insolventnosti članov skupine. Načrt lahko vsebuje zlasti priporočila o:

(i)

ukrepih, ki so potrebni za ponovno vzpostavitev gospodarske uspešnosti in finančne trdnosti skupine ali njenega dela;

| (ii) | reševanju sporov znotraj skupine, zlasti glede poslov znotraj nje in ukrepov za preprečevanje sporov; |
| --- | --- |

(ii)

reševanju sporov znotraj skupine, zlasti glede poslov znotraj nje in ukrepov za preprečevanje sporov;

| (iii) | dogovorih med stečajnimi upravitelji članov insolventne skupine. |
| --- | --- |

(iii)

dogovorih med stečajnimi upravitelji članov insolventne skupine.

2.
     
  Usklajevalec ima pravico:

| (a) | izraziti svoje mnenje in sodelovati, zlasti z udeležbo na sestankih upnikov, v vseh postopkih, uvedenih v zvezi s člani skupine; |
| --- | --- |

(a)

izraziti svoje mnenje in sodelovati, zlasti z udeležbo na sestankih upnikov, v vseh postopkih, uvedenih v zvezi s člani skupine;

| (b) | predstaviti in razložiti načrt za usklajevanje skupine, odobren v skladu s členom 42dc(3); |
| --- | --- |

(b)

predstaviti in razložiti načrt za usklajevanje skupine, odobren v skladu s členom 42dc(3);

| (c) | od stečajnih upraviteljev zahtevati informacije, ki so ali bi bile lahko koristne za opredelitev in predstavitev strategij in ukrepov za uskladitev postopkov, ter |
| --- | --- |

(c)

od stečajnih upraviteljev zahtevati informacije, ki so ali bi bile lahko koristne za opredelitev in predstavitev strategij in ukrepov za uskladitev postopkov, ter

| (d) | zahtevati prekinitev postopkov, uvedenih v zvezi z drugimi člani skupine, za obdobje največ treh mesecev.

  [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(d)

zahtevati prekinitev postopkov, uvedenih v zvezi z drugimi člani skupine, za obdobje največ treh mesecev.

  [Sprememba 61]

Člen 42dc

Odobritev načrta za usklajevanje skupine s strani sodišča

1.
     
  Stečajni upravitelji, ki so imenovani za vodenje postopkov v primeru insolventnosti in ki bi jih zadevalo izvajanje načrta za usklajevanje skupine, lahko dajo pripombe o osnutku tega načrta v roku, ki ga določi usklajevalec ob predstavitvi načrta in ki ne more biti daljši od enega meseca.

2.
     
  Osnutku načrta, ki se predloži sodišču v odobritev, se priložijo:

| (a) | predstavitev usklajevalca o tem, kako je bil odstavek 1 upoštevan; |
| --- | --- |

(a)

predstavitev usklajevalca o tem, kako je bil odstavek 1 upoštevan;

| (b) | pripombe, ki so jih prejeli od stečajnih upraviteljev glede datuma predložitve osnutka načrta, ter |
| --- | --- |

(b)

pripombe, ki so jih prejeli od stečajnih upraviteljev glede datuma predložitve osnutka načrta, ter

| (c) | utemeljena izjava usklajevalca o tem, ali so pripombe v osnutku načrta upoštevane. |
| --- | --- |

(c)

utemeljena izjava usklajevalca o tem, ali so pripombe v osnutku načrta upoštevane.

3.
     
  Sodišče odobri načrt, če presodi, da je usklajevalec upošteval formalne zahteve iz odstavka 2 tega člena in točke (c) člena 42db(1).

  [Sprememba 62]

Člen 42dd

Povezava med postopki za usklajevanje skupine in postopki v primeru insolventnosti

1.
     
  Pri vodenju postopkov v primeru insolventnosti morajo stečajni upravitelji upoštevati priporočila usklajevalca in načrt za usklajevanje skupine. Če stečajni upravitelj namerava odstopati od ukrepov, predlaganih v načrtu za usklajevanje skupine, obrazloži razloge za to odstopanje na sestankih upnikov ali drugemu organu, pod katerega pristojnost spada po pravu zadevne države članice.

2.
     
  Neupoštevanje odstavka 1 se šteje kot kršitev dolžnosti stečajnega upravitelja po pravu zadevne države članice.

  [Sprememba 63]

Člen 42de

Odgovornost usklajevalca

Usklajevalec opravlja svoje dolžnosti s potrebno skrbnostjo. Državam, v katerih se vodijo postopki v primeru insolventnosti, ki jih zajemajo postopki za usklajevanje skupine, odgovarja za škodo, ki se lahko upravičeno pripiše nespoštovanju teh dolžnosti. Njegova odgovornost se opredeli v skladu s pravom države članice, v kateri so bili usklajevalni postopki uvedeni. [Sprememba 64]

Člen 42df

Stroški

1.
     
  Sodne takse in prejemki usklajevalca so določeni v pravu držav članic.

2.
     
  Stroški postopkov za usklajevanje skupine sorazmerno bremenijo člane skupine, za katere so bili pri uvedbi usklajevalnih postopkov uvedeni postopki v primeru insolventnosti. Delež, ki ga plačajo posamezni člani skupine, se izračuna na podlagi njihovega deleža sredstev v konsolidiranih sredstvih vseh članov skupine, za katere so bili uvedeni postopki v primeru insolventnosti.
  “[Sprememba 65]

| (46) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 44a
  Informacije o nacionalnem insolvenčnem pravu
  1.   Države članice v okviru Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, vzpostavljene z Odločbo Sveta 2001/470/ES (*14), z namenom zagotoviti informacije za javnost pripravijo opis svojega nacionalnega insolvenčnega prava in postopkov v primeru insolventnosti, zlasti v zvezi z zadevami iz člena 4(2).
  2.   Države članice te podatke redno posodabljajo.

  (*14)  Odločba Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 174, 27.6.2001, str. 25).“" |
| --- | --- |

(46)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 44a

Informacije o nacionalnem insolvenčnem pravu

1.   Države članice v okviru Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, vzpostavljene z Odločbo Sveta 2001/470/ES (*14), z namenom zagotoviti informacije za javnost pripravijo opis svojega nacionalnega insolvenčnega prava in postopkov v primeru insolventnosti, zlasti v zvezi z zadevami iz člena 4(2).

2.   Države članice te podatke redno posodabljajo.

(*14)  Odločba Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 174, 27.6.2001, str. 25).“"

| (47) | Člen 45 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 45
  Spremembe prilog
  1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo prilog A in C v skladu s postopkom iz tega člena in iz člena 45a.
  2.   Država članica za spremembo Priloge A Komisiji priglasi svoja nacionalna pravila o postopkih v primeru insolventnosti, ki jih želi vključiti v Prilogo A

  so skladna z merili iz člena 1
  , skupaj s kratkim opisom. Komisija preuči, ali so priglašena pravila skladna z zahtevami iz člena 1, in kadar je primerno, z delegiranim aktom spremeni Prilogo A. [Sprememba 66]



  2a.
     
  Države članice Komisiji priglasijo večje spremembe svojih nacionalnih pravil o postopkih v primeru insolventnosti. Komisija preuči, ali so spremenjena pravila skladna z zahtevami iz člena 1, in če so, z delegiranimi akti spremeni Prilogo A.
  “[Sprememba 67] |
| --- | --- |

(47)

Člen 45 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 45

Spremembe prilog

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo prilog A in C v skladu s postopkom iz tega člena in iz člena 45a.

2.   Država članica za spremembo Priloge A Komisiji priglasi svoja nacionalna pravila o postopkih v primeru insolventnosti, ki jih želi vključiti v Prilogo A

  so skladna z merili iz člena 1
  , skupaj s kratkim opisom. Komisija preuči, ali so priglašena pravila skladna z zahtevami iz člena 1, in kadar je primerno, z delegiranim aktom spremeni Prilogo A. [Sprememba 66]

2a.
     
  Države članice Komisiji priglasijo večje spremembe svojih nacionalnih pravil o postopkih v primeru insolventnosti. Komisija preuči, ali so spremenjena pravila skladna z zahtevami iz člena 1, in če so, z delegiranimi akti spremeni Prilogo A.
  “[Sprememba 67]

| (48) | Vstavita se naslednja člena:
  „Člen 45a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 45 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe.
  3.   Pooblastilo iz člena 45 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 45, začne veljati, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
  Člen 45b
  Pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov
  1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov za:






  (a) | zagotovitev medsebojne povezave med registri insolventnosti, kot je navedeno v členu 20b, in |
| --- | --- | --- |

(48)

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 45a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 45 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Pooblastilo iz člena 45 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 45, začne veljati, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 45b

Pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov za:

(a)

zagotovitev medsebojne povezave med registri insolventnosti, kot je navedeno v členu 20b, in

| (b) | za pripravo in pozneje spremembo obrazcev iz členov 40 in 41. |
| --- | --- |

(b)

za pripravo in pozneje spremembo obrazcev iz členov 40 in 41.

2.   Komisiji pri sprejemanju in spremembi izvedbenih aktov iz odstavka 1 pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.“

| (49) | V členu 46 se datum „1. junija 2012“ nadomesti z datumom „...[10 let po začetku uporabe]“. |
| --- | --- |

(49)

V členu 46 se datum „1. junija 2012“ nadomesti z datumom „...[10 let po začetku uporabe]“.

| (50) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 46a
  Varstvo podatkov
  1.   Države članice za

  Za
  obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah na podlagi te uredbe,
  se
  uporabljajo Direktivo

  nacionalna pravila, s katerimi je bila prenesena Direktiva
  95/46/ES
  , če to ne vpliva na postopke obdelave iz člena 3(2) Direktive 95/46/ES
  . [Sprememba 68]

  2.   Komisija za obdelavo podatkov na podlagi te uredbe uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001.“ |
| --- | --- |

(50)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 46a

Varstvo podatkov

1.   Države članice za

  Za
  obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah na podlagi te uredbe,
  se
  uporabljajo Direktivo

  nacionalna pravila, s katerimi je bila prenesena Direktiva
  95/46/ES
  , če to ne vpliva na postopke obdelave iz člena 3(2) Direktive 95/46/ES
  . [Sprememba 68]

2.   Komisija za obdelavo podatkov na podlagi te uredbe uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001.“

| (51) | Priloga B se črta. |
| --- | --- |

(51)

Priloga B se črta.

| (51a) | V Prilogi C se oddelek z naslovom „DEUTSCHLAND“ nadomesti z naslednjim:




  „DEUTSCHLAND








  — | Konkursverwalter |
| --- | --- | --- |

(51a)

V Prilogi C se oddelek z naslovom „DEUTSCHLAND“ nadomesti z naslednjim:

„DEUTSCHLAND

—

Konkursverwalter

| — | Vergleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Vergleichsverwalter

| — | Sachwalter (nach der Vergleichsordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)

| — | Verwalter |
| --- | --- |

—

Verwalter

| — | Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Insolvenzverwalter

| — | Sachwalter (nach der Insolvenzordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Vorläufiger Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Insolvenzverwalter

| — | Vorläufiger Sachwalter“.

  [Sprememba 69] |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Sachwalter“.

  [Sprememba 69]

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... (*15), z izjemo člena 44a, ki se uporablja od ... (*16).

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 271, 19.9.2013, str. 55.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014.

2

(3)  UL C 358, 7.12.2013, str. 15.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (UL L 160, 30.6.2000, str. 1).

4

(5)  UL C , , str.

5

(6)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

6

(*3)  Uredba (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (UL L 324, 10.12.2007, str. 79).“

*3

(*11)  UL: prosimo, vstavite datum: 36 mesecev po začetku veljavnosti Uredbe.

*11

(*13)  UL: prosimo, vstavite datum: 24 mesecev po začetku veljavnosti Uredbe.

*13

(*15)  UL: prosimo, vstavite datum: 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

*15

(*16)  UL: prosimo, vstavite datum: 12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

*16

---

Četrtek, 6. februar 2014

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/389 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/389

---

P7_TA(2014)0095

Reševanje kreditnih institucij in nekaterih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje bank ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 6. februarja 2014 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in nekaterih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje bank ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2013)0520 – C7-0223/2013 – 2013/0253(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 093/62)

Sprememba 1

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0478/2013).

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in nekaterih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje bank ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Bolje povezan notranji trg za bančne storitve je bistven za spodbujanje gospodarskega okrevanja v Uniji. Vendar je trenutna finančna in gospodarska kriza pokazala, da je delovanje notranjega trga na tem področju ogroženo in da je tveganje finančne razdrobljenosti vse večje. Medbančni trgi so postali manj likvidni, čezmejnega bančnega poslovanja pa je vedno manj zaradi strahu pred širjenjem negativnih učinkov ter pomanjkanja zaupanja v druge nacionalne bančne sisteme in v sposobnost držav članic, da pomagajo bankam.
  To je na notranjem trgu, kjer bančne institucije uporabljajo evropski potni list in jih je večina prisotnih v več državah članicah, zelo zaskrbljujoče. |
| --- | --- |

(1)

Bolje povezan notranji trg za bančne storitve je bistven za spodbujanje gospodarskega okrevanja v Uniji. Vendar je trenutna finančna in gospodarska kriza pokazala, da je delovanje notranjega trga na tem področju ogroženo in da je tveganje finančne razdrobljenosti vse večje. Medbančni trgi so postali manj likvidni, čezmejnega bančnega poslovanja pa je vedno manj zaradi strahu pred širjenjem negativnih učinkov ter pomanjkanja zaupanja v druge nacionalne bančne sisteme in v sposobnost držav članic, da pomagajo bankam.
  To je na notranjem trgu, kjer bančne institucije uporabljajo evropski potni list in jih je večina prisotnih v več državah članicah, zelo zaskrbljujoče.

| (2) | Razlike v nacionalnih pravilih glede reševanja med državami članicami in s tem povezanimi upravnimi praksami ter pomanjkanje poenotenega postopka odločanja na ravni Unije za reševanje čezmejnih bank prispevajo k temu pomanjkanju zaupanja in nestabilnosti trga, saj ne zagotavljajo gotovosti in predvidljivosti glede možnega izida propada banke. Odločitve glede reševanja, sprejete le na nacionalni ravni
  in v neharmoniziranih pravnih okvirih
  , lahko povzročijo izkrivljanje konkurence in nenazadnje škodijo notranjemu trgu. |
| --- | --- |

(2)

Razlike v nacionalnih pravilih glede reševanja med državami članicami in s tem povezanimi upravnimi praksami ter pomanjkanje poenotenega postopka odločanja na ravni Unije za reševanje čezmejnih bank prispevajo k temu pomanjkanju zaupanja in nestabilnosti trga, saj ne zagotavljajo gotovosti in predvidljivosti glede možnega izida propada banke. Odločitve glede reševanja, sprejete le na nacionalni ravni
  in v neharmoniziranih pravnih okvirih
  , lahko povzročijo izkrivljanje konkurence in nenazadnje škodijo notranjemu trgu.

| (3) | Zlasti različne prakse držav članic pri obravnavi upnikov bank v postopku reševanja in pri reševanju bank v težavah z javnimi sredstvi vplivajo na dojemanje kreditnega tveganja, finančne trdnosti in kapitalske ustreznosti njihovih bank. To ogroža zaupanje javnosti v bančni sektor in ovira izvajanje pravice do ustanavljanja in prostega opravljanja storitev na notranjem trgu, ker bi bili stroški financiranja nižji, če ne bi bilo takšnih razlik v praksah držav članic. |
| --- | --- |

(3)

Zlasti različne prakse držav članic pri obravnavi upnikov bank v postopku reševanja in pri reševanju bank v težavah z javnimi sredstvi vplivajo na dojemanje kreditnega tveganja, finančne trdnosti in kapitalske ustreznosti njihovih bank. To ogroža zaupanje javnosti v bančni sektor in ovira izvajanje pravice do ustanavljanja in prostega opravljanja storitev na notranjem trgu, ker bi bili stroški financiranja nižji, če ne bi bilo takšnih razlik v praksah držav članic.

| (4) | Razlike v nacionalnih pravilih glede reševanja med državami članicami in ustreznimi upravnimi praksami lahko povzročijo, da imajo banke in stranke višje stroške posojil zgolj zaradi njihove lokacije, ne glede na njihovo dejansko kreditno sposobnost. Poleg tega se stranke bank v nekaterih državah članicah srečujejo s precej višjimi posojilnimi obrestnimi merami kot stranke bank v drugih, ne glede na njihovo lastno kreditno sposobnost. |
| --- | --- |

(4)

Razlike v nacionalnih pravilih glede reševanja med državami članicami in ustreznimi upravnimi praksami lahko povzročijo, da imajo banke in stranke višje stroške posojil zgolj zaradi njihove lokacije, ne glede na njihovo dejansko kreditno sposobnost. Poleg tega se stranke bank v nekaterih državah članicah srečujejo s precej višjimi posojilnimi obrestnimi merami kot stranke bank v drugih, ne glede na njihovo lastno kreditno sposobnost.

| (4a) | Nezmožnost nekaterih držav članic, da bi vzpostavile dobro delujoče institucije na področju reševanja bank, je v zadnjih letih poslabšala posledice bančne krize. |
| --- | --- |

(4a)

Nezmožnost nekaterih držav članic, da bi vzpostavile dobro delujoče institucije na področju reševanja bank, je v zadnjih letih poslabšala posledice bančne krize.

| (4b) | Nacionalni organi lahko imajo spodbude za reševanje bank z javnimi sredstvi, preden začnejo postopek reševanja, zato je vzpostavitev evropskega mehanizma za reševanje (EMR) ključna za oblikovanje enotnih konkurenčnih pogojev ter bolj nevtralnega pristopa pri odločanju, ali bi morali določeno banko rešiti. |
| --- | --- |

(4b)

Nacionalni organi lahko imajo spodbude za reševanje bank z javnimi sredstvi, preden začnejo postopek reševanja, zato je vzpostavitev evropskega mehanizma za reševanje (EMR) ključna za oblikovanje enotnih konkurenčnih pogojev ter bolj nevtralnega pristopa pri odločanju, ali bi morali določeno banko rešiti.

| (5) | Dokler pravila, prakse in pristopi reševanja glede delitve bremena ostajajo nacionalni ter se finančna sredstva, potrebna za financiranje reševanja, zbirajo in porabljajo na nacionalni ravni, bo notranji trg ostal razdrobljen. Poleg tega imajo nacionalni nadzorniki močne spodbude za zmanjšanje potencialnega učinka krize na njihova nacionalna gospodarstva, tako da sprejemajo enostranske ukrepe za zaščito bančnih poslov z njihovim ločevanjem (ringfencing), na primer z omejevanjem transferjev in posojil znotraj skupine ali določanjem višjih zahtev po likvidnosti in kapitalu za podrejene družbe potencialno propadajočih nadrejenih družb, ki se nahajajo znotraj njihove jurisdikcije.
  Nacionalna vprašanja in sporna vprašanja med matičnimi državami in državami gostiteljicami bistveno zmanjšujejo učinkovitost čezmejnih postopkov reševanja.
  To omejuje čezmejne dejavnosti bank in tako ustvarja ovire za izvajanje temeljnih svoboščin ter izkrivlja konkurenco na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(5)

Dokler pravila, prakse in pristopi reševanja glede delitve bremena ostajajo nacionalni ter se finančna sredstva, potrebna za financiranje reševanja, zbirajo in porabljajo na nacionalni ravni, bo notranji trg ostal razdrobljen. Poleg tega imajo nacionalni nadzorniki močne spodbude za zmanjšanje potencialnega učinka krize na njihova nacionalna gospodarstva, tako da sprejemajo enostranske ukrepe za zaščito bančnih poslov z njihovim ločevanjem (ringfencing), na primer z omejevanjem transferjev in posojil znotraj skupine ali določanjem višjih zahtev po likvidnosti in kapitalu za podrejene družbe potencialno propadajočih nadrejenih družb, ki se nahajajo znotraj njihove jurisdikcije.
  Nacionalna vprašanja in sporna vprašanja med matičnimi državami in državami gostiteljicami bistveno zmanjšujejo učinkovitost čezmejnih postopkov reševanja.
  To omejuje čezmejne dejavnosti bank in tako ustvarja ovire za izvajanje temeljnih svoboščin ter izkrivlja konkurenco na notranjem trgu.

| (6) | Direktiva [DSRB] Evropskega parlamenta in Sveta (4)

  pomeni odločilen korak k harmonizaciji nacionalnih pravil
  za reševanje bank ter zagotavlja sodelovanje med organi za reševanje pri obravnavanju propadov čezmejnih bank. Vendar uskladitev, ki jo določa Direktiva [DSRB], ni
  dokončna
  , postopek odločanja pa ni centraliziran. Direktiva [DSRB] v osnovi določa skupne instrumente in pooblastila za reševanje, ki so na voljo nacionalnim organom vsake države članice, vendar prepušča nacionalnim organom
  določeno stopnjo presoje
  glede uporabe instrumentov in nacionalnih shem za financiranje pri podpori postopkov reševanja.
  Kljub dodelitvi regulativnih in posredniških nalog Evropskemu nadzornemu organu (Evropskemu bančnemu organu) (EBA), ki je bil ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta

   (5), Direktiva [DSRB] državam članicam ne preprečuje
  v celoti
  , da bi sprejemale ločene in potencialno neskladne odločitve glede reševanja čezmejnih skupin, kar lahko vpliva na celotne stroške reševanja. Poleg tega – ker določa nacionalne sheme za financiranje – ne zmanjšuje v zadostni meri odvisnosti bank od pomoči iz nacionalnih proračunov in ne preprečuje
  v celoti
  različnih pristopov držav članic k uporabi shem za financiranje. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva [DSRB] Evropskega parlamenta in Sveta (4)

  pomeni odločilen korak k harmonizaciji nacionalnih pravil
  za reševanje bank ter zagotavlja sodelovanje med organi za reševanje pri obravnavanju propadov čezmejnih bank. Vendar uskladitev, ki jo določa Direktiva [DSRB], ni
  dokončna
  , postopek odločanja pa ni centraliziran. Direktiva [DSRB] v osnovi določa skupne instrumente in pooblastila za reševanje, ki so na voljo nacionalnim organom vsake države članice, vendar prepušča nacionalnim organom
  določeno stopnjo presoje
  glede uporabe instrumentov in nacionalnih shem za financiranje pri podpori postopkov reševanja.
  Kljub dodelitvi regulativnih in posredniških nalog Evropskemu nadzornemu organu (Evropskemu bančnemu organu) (EBA), ki je bil ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta

   (5), Direktiva [DSRB] državam članicam ne preprečuje
  v celoti
  , da bi sprejemale ločene in potencialno neskladne odločitve glede reševanja čezmejnih skupin, kar lahko vpliva na celotne stroške reševanja. Poleg tega – ker določa nacionalne sheme za financiranje – ne zmanjšuje v zadostni meri odvisnosti bank od pomoči iz nacionalnih proračunov in ne preprečuje
  v celoti
  različnih pristopov držav članic k uporabi shem za financiranje.

| (7) | Zagotavljanje učinkovitih enotnih odločitev za reševanje bank v težavah znotraj Unije, vključno z uporabo sredstev, ki se zberejo na ravni Unije, je bistveno za dokončno vzpostavitev notranjega trga za finančne storitve. Znotraj notranjega trga lahko propad bank v eni državi članici vpliva na stabilnost finančnih trgov celotne Unije. Zagotavljanje učinkovitih in enotnih pravil reševanja in enakih pogojev financiranja reševanja po vseh državah članicah je v interesu ne le držav članic, v katerih banke delujejo, ampak tudi vseh držav članic na splošno kot sredstvo za ohranitev konkurence in izboljšanje delovanja notranjega trga. Bančni sistemi na notranjem trgu so med seboj zelo povezani, bančne skupine so mednarodne in bančne aktive vsebujejo velik delež tujih sredstev. Brez enotnega mehanizma za reševanje bi imele bančne krize v državah članicah, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu (ENM), močnejši negativen sistemski učinek tudi v nesodelujočih državah članicah. Vzpostavitev enotnega mehanizma za reševanje bo povečala stabilnost bank sodelujočih držav članic ter preprečila prelivanje kriz v nesodelujoče države članice ter tako olajšala delovanje celotnega notranjega trga.
  Mehanizmi za sodelovanje v zvezi z institucijami, vzpostavljeni v sodelujočih in nesodelujočih državah članicah, bi morali biti jasni, pomembno pa je tudi preprečiti diskriminacijo nesodelujočih držav članic. |
| --- | --- |

(7)

Zagotavljanje učinkovitih enotnih odločitev za reševanje bank v težavah znotraj Unije, vključno z uporabo sredstev, ki se zberejo na ravni Unije, je bistveno za dokončno vzpostavitev notranjega trga za finančne storitve. Znotraj notranjega trga lahko propad bank v eni državi članici vpliva na stabilnost finančnih trgov celotne Unije. Zagotavljanje učinkovitih in enotnih pravil reševanja in enakih pogojev financiranja reševanja po vseh državah članicah je v interesu ne le držav članic, v katerih banke delujejo, ampak tudi vseh držav članic na splošno kot sredstvo za ohranitev konkurence in izboljšanje delovanja notranjega trga. Bančni sistemi na notranjem trgu so med seboj zelo povezani, bančne skupine so mednarodne in bančne aktive vsebujejo velik delež tujih sredstev. Brez enotnega mehanizma za reševanje bi imele bančne krize v državah članicah, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu (ENM), močnejši negativen sistemski učinek tudi v nesodelujočih državah članicah. Vzpostavitev enotnega mehanizma za reševanje bo povečala stabilnost bank sodelujočih držav članic ter preprečila prelivanje kriz v nesodelujoče države članice ter tako olajšala delovanje celotnega notranjega trga.
  Mehanizmi za sodelovanje v zvezi z institucijami, vzpostavljeni v sodelujočih in nesodelujočih državah članicah, bi morali biti jasni, pomembno pa je tudi preprečiti diskriminacijo nesodelujočih držav članic.

| (7a) | Za povrnitev zaupanja v bančni sektor in njegove verodostojnosti bi morala Evropska centralna banka (ECB) opraviti celovito oceno bilance stanja vseh bank, ki so pod neposrednim nadzorom. Za banke v sodelujočih državah članicah, ki niso pod neposrednim nadzorom ECB, bi morali pristojni organi v sodelovanju z ECB opraviti enakovredno oceno bilance stanja, ki bi bila sorazmerna glede na velikost in poslovni model banke. Tudi to bi prispevalo k povrnitvi verodostojnosti in zagotovitvi, da bodo pregledane vse banke. |
| --- | --- |

(7a)

Za povrnitev zaupanja v bančni sektor in njegove verodostojnosti bi morala Evropska centralna banka (ECB) opraviti celovito oceno bilance stanja vseh bank, ki so pod neposrednim nadzorom. Za banke v sodelujočih državah članicah, ki niso pod neposrednim nadzorom ECB, bi morali pristojni organi v sodelovanju z ECB opraviti enakovredno oceno bilance stanja, ki bi bila sorazmerna glede na velikost in poslovni model banke. Tudi to bi prispevalo k povrnitvi verodostojnosti in zagotovitvi, da bodo pregledane vse banke.

| (7b) | Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje na celotnem notranjem trgu, bi morali vsak okvir za sanacijo in reševanje bank v Uniji urejati Direktiva [DSRB] in delegirani akti, sprejeti na njeni podlagi. Pri izvajanju nalog iz te uredbe bi morala Komisija in odbor delovati v skladu z zahtevami te direktive in omenjenih delegiranih aktov. Direktiva bi morala urejati načrtovanje sanacije in reševanja, zgodnje posredovanje, pogoje in načela reševanja ter uporabo instrumentov za reševanje v okviru enotnega mehanizma za reševanje. Glavni cilj te uredbe je zajeti tiste vidike, ki so potrebni, da se bo v okviru enotnega mehanizma za reševanje izvajala navedena direktiva in da bodo za to na voljo ustrezna dodatna finančna sredstva. Komisijo in odbor bi morala spoštovati tudi vso drugo ustrezno zakonodajo Unije, vključno z zavezujočimi regulativnimi in izvedbenimi tehničnimi standardi, ki jih pripravi EBA, sprejme pa Komisija v skladu s členi 10 do 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Odbor bi moral spoštovati smernice in priporočila, ki jih je sprejel organ EBA v zvezi z direktivo [DSRB] v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, ter po potrebi sklepe organa EBA iz zavezujočega posredovanja na podlagi člena 19(3) omenjene uredbe. |
| --- | --- |

(7b)

Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje na celotnem notranjem trgu, bi morali vsak okvir za sanacijo in reševanje bank v Uniji urejati Direktiva [DSRB] in delegirani akti, sprejeti na njeni podlagi. Pri izvajanju nalog iz te uredbe bi morala Komisija in odbor delovati v skladu z zahtevami te direktive in omenjenih delegiranih aktov. Direktiva bi morala urejati načrtovanje sanacije in reševanja, zgodnje posredovanje, pogoje in načela reševanja ter uporabo instrumentov za reševanje v okviru enotnega mehanizma za reševanje. Glavni cilj te uredbe je zajeti tiste vidike, ki so potrebni, da se bo v okviru enotnega mehanizma za reševanje izvajala navedena direktiva in da bodo za to na voljo ustrezna dodatna finančna sredstva. Komisijo in odbor bi morala spoštovati tudi vso drugo ustrezno zakonodajo Unije, vključno z zavezujočimi regulativnimi in izvedbenimi tehničnimi standardi, ki jih pripravi EBA, sprejme pa Komisija v skladu s členi 10 do 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Odbor bi moral spoštovati smernice in priporočila, ki jih je sprejel organ EBA v zvezi z direktivo [DSRB] v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, ter po potrebi sklepe organa EBA iz zavezujočega posredovanja na podlagi člena 19(3) omenjene uredbe.

| (8) | Po vzpostavitvi ENM z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013
   (6) se, kadar so banke v sodelujočih državah članicah pod centralnim nadzorom ECB, se pojavi neskladje med nadzorom Unije nad takšnimi bankami in nacionalno obravnavo teh bank v postopkih reševanja v skladu s pravili iz Direktive [DSRB]. |
| --- | --- |

(8)

Po vzpostavitvi ENM z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013
   (6) se, kadar so banke v sodelujočih državah članicah pod centralnim nadzorom ECB, se pojavi neskladje med nadzorom Unije nad takšnimi bankami in nacionalno obravnavo teh bank v postopkih reševanja v skladu s pravili iz Direktive [DSRB].

| (8a) | Uredba (EU) št. 1024/2013 omogoča državam članicam, ki niso v euroobmočju in so se odločile za sodelovanje (opt-in), da tesno sodelovanje z ENM prekinejo. Tako se lahko zgodi, da se država članica odloči, da bo izstopila iz ENM, vendar ima na svojem ozemlju institucijo, ki koristi sredstva reševanja iz sklada enotnega mehanizma za reševanje. To uredbo se lahko spremeni tako, da bo vsebovala določbe za obravnavanje takih primerov. |
| --- | --- |

(8a)

Uredba (EU) št. 1024/2013 omogoča državam članicam, ki niso v euroobmočju in so se odločile za sodelovanje (opt-in), da tesno sodelovanje z ENM prekinejo. Tako se lahko zgodi, da se država članica odloči, da bo izstopila iz ENM, vendar ima na svojem ozemlju institucijo, ki koristi sredstva reševanja iz sklada enotnega mehanizma za reševanje. To uredbo se lahko spremeni tako, da bo vsebovala določbe za obravnavanje takih primerov.

| (9) | Medtem ko banke v državah članicah, ki ostajajo zunaj ENM, na nacionalni ravni uživajo koristi, ki izhajajo iz usklajenega nadzora, reševanja in finančnih varovalnih mehanizmov, se za banke v državah članicah, ki sodelujejo v ENM, uporabljajo nadzorne sheme Unije ter nacionalne sheme za reševanje in finančni varovalni mehanizmi. Ta neusklajenost vodi do slabšega konkurenčnega položaja za banke v državah članicah, ki sodelujejo v ENM, v primerjavi z bankami v drugih državah članicah. Ker se nadzor in reševanje znotraj ENM nahajata na dveh različnih ravneh, posredovanje in reševanje bank v državah članicah, ki sodelujejo v ENM, ne bi bilo tako hitro, dosledno in učinkovito, kot v bankah v državah članicah, ki ne sodelujejo v ENM. To negativno vpliva na stroške financiranja za te banke in jih postavlja v slabši konkurenčni položaj, kar ima negativne posledice za države članice, v katerih delujejo te banke, in za celotno delovanje notranjega trga. Zato je centraliziran mehanizem za reševanje bistvenega pomena za vse banke, ki delujejo v državah članicah, ki sodelujejo v ENM, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji. |
| --- | --- |

(9)

Medtem ko banke v državah članicah, ki ostajajo zunaj ENM, na nacionalni ravni uživajo koristi, ki izhajajo iz usklajenega nadzora, reševanja in finančnih varovalnih mehanizmov, se za banke v državah članicah, ki sodelujejo v ENM, uporabljajo nadzorne sheme Unije ter nacionalne sheme za reševanje in finančni varovalni mehanizmi. Ta neusklajenost vodi do slabšega konkurenčnega položaja za banke v državah članicah, ki sodelujejo v ENM, v primerjavi z bankami v drugih državah članicah. Ker se nadzor in reševanje znotraj ENM nahajata na dveh različnih ravneh, posredovanje in reševanje bank v državah članicah, ki sodelujejo v ENM, ne bi bilo tako hitro, dosledno in učinkovito, kot v bankah v državah članicah, ki ne sodelujejo v ENM. To negativno vpliva na stroške financiranja za te banke in jih postavlja v slabši konkurenčni položaj, kar ima negativne posledice za države članice, v katerih delujejo te banke, in za celotno delovanje notranjega trga. Zato je centraliziran mehanizem za reševanje bistvenega pomena za vse banke, ki delujejo v državah članicah, ki sodelujejo v ENM, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji.

| (10) | Delitev odgovornosti za reševanje med nacionalnimi ravnmi in ravnjo Unije bi morala biti usklajena z delitvijo nadzornih odgovornosti med temi ravnmi. Dokler nadzor v državi članici ostaja na nacionalni ravni, bi morala ta država članica ostati odgovorna za finančne posledice propada banke. Enotni mehanizem za reševanje bi zato moral zajemati zgolj banke in finančne institucije s sedežem v državah članicah, ki sodelujejo v ENM in so pod nadzorom ECB v okviru ENM. Banke s sedežem v državah članicah, ki ne sodelujejo v ENM, ne bi smele biti predmet enotnega mehanizma za reševanje. Če takšna država članica postane predmet enotnega mehanizma za reševanje, bi to zanjo ustvarilo napačne spodbude. Zlasti bi lahko nadzorniki v teh državah članicah postali bolj popustljivi do bank v njihovi jurisdikciji, saj ne bi bili odgovorni za celotno finančno tveganje njihovega propada. Zato bi se moral za zagotovitev vzporednega izvajanja z ENM enotni mehanizem za reševanje uporabljati za države članice, ki sodelujejo v ENM. Ko se država članica pridruži ENM, bi morala avtomatsko postati predmet enotnega mehanizma za reševanje. V končni fazi naj bi se enotni mehanizem za reševanje razširil na celotni notranji trg. |
| --- | --- |

(10)

Delitev odgovornosti za reševanje med nacionalnimi ravnmi in ravnjo Unije bi morala biti usklajena z delitvijo nadzornih odgovornosti med temi ravnmi. Dokler nadzor v državi članici ostaja na nacionalni ravni, bi morala ta država članica ostati odgovorna za finančne posledice propada banke. Enotni mehanizem za reševanje bi zato moral zajemati zgolj banke in finančne institucije s sedežem v državah članicah, ki sodelujejo v ENM in so pod nadzorom ECB v okviru ENM. Banke s sedežem v državah članicah, ki ne sodelujejo v ENM, ne bi smele biti predmet enotnega mehanizma za reševanje. Če takšna država članica postane predmet enotnega mehanizma za reševanje, bi to zanjo ustvarilo napačne spodbude. Zlasti bi lahko nadzorniki v teh državah članicah postali bolj popustljivi do bank v njihovi jurisdikciji, saj ne bi bili odgovorni za celotno finančno tveganje njihovega propada. Zato bi se moral za zagotovitev vzporednega izvajanja z ENM enotni mehanizem za reševanje uporabljati za države članice, ki sodelujejo v ENM. Ko se država članica pridruži ENM, bi morala avtomatsko postati predmet enotnega mehanizma za reševanje. V končni fazi naj bi se enotni mehanizem za reševanje razširil na celotni notranji trg.

| (11) | Enotni sklad za reševanje bank (v nadaljnjem besedilu: sklad) je bistven element, brez katerega enotni mehanizem za reševanje ne bi mogel delovati ustrezno. Različni sistemi nacionalnega financiranja bi ovirali uporabo
  enotnih
  pravil za reševanje bank na notranjem trgu.
  Če bi financiranje reševanja ostalo na nacionalni ravni, bi se povezanost med državami in bančnim sektorjem ohranila, vlagatelji pa bi še naprej določali pogoje izposojanja na podlagi sedeža bank namesto na podlagi njihove kreditne sposobnosti. Ohranila bi se tudi sedanja izrazita razdrobljenost finančnih trgov.
  Sklad bi moral pomagati zagotoviti enotne upravne prakse na področju financiranja reševanja ter preprečiti oblikovanje ovir za izvajanje temeljnih svoboščin ali izkrivljanje konkurence na enotnem trgu zaradi različnih nacionalnih praks. Sklad bi morale neposredno financirati banke in bi moral biti zbran na ravni Unije, da bi se lahko sredstva za reševanje objektivno razporejala med države članice, s čimer bi se povečala finančna stabilnost in omejila povezanost med ugotovljenim fiskalnim položajem posameznih držav članic ter stroški financiranja bank in podjetij, ki delujejo v teh državah članicah.
  Da bi to povezanost še bolj zmanjšali, bi morali prepovedati odločitve enotnega mehanizma za reševanje, ki bi neposredno posegale v fiskalne obveznosti držav članic. |
| --- | --- |

(11)

Enotni sklad za reševanje bank (v nadaljnjem besedilu: sklad) je bistven element, brez katerega enotni mehanizem za reševanje ne bi mogel delovati ustrezno. Različni sistemi nacionalnega financiranja bi ovirali uporabo
  enotnih
  pravil za reševanje bank na notranjem trgu.
  Če bi financiranje reševanja ostalo na nacionalni ravni, bi se povezanost med državami in bančnim sektorjem ohranila, vlagatelji pa bi še naprej določali pogoje izposojanja na podlagi sedeža bank namesto na podlagi njihove kreditne sposobnosti. Ohranila bi se tudi sedanja izrazita razdrobljenost finančnih trgov.
  Sklad bi moral pomagati zagotoviti enotne upravne prakse na področju financiranja reševanja ter preprečiti oblikovanje ovir za izvajanje temeljnih svoboščin ali izkrivljanje konkurence na enotnem trgu zaradi različnih nacionalnih praks. Sklad bi morale neposredno financirati banke in bi moral biti zbran na ravni Unije, da bi se lahko sredstva za reševanje objektivno razporejala med države članice, s čimer bi se povečala finančna stabilnost in omejila povezanost med ugotovljenim fiskalnim položajem posameznih držav članic ter stroški financiranja bank in podjetij, ki delujejo v teh državah članicah.
  Da bi to povezanost še bolj zmanjšali, bi morali prepovedati odločitve enotnega mehanizma za reševanje, ki bi neposredno posegale v fiskalne obveznosti držav članic.

| (12) | Zato je treba sprejeti ukrepe za oblikovanje enotnega mehanizma za reševanje za vse države članice, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu, da se olajša ustrezno in stabilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(12)

Zato je treba sprejeti ukrepe za oblikovanje enotnega mehanizma za reševanje za vse države članice, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu, da se olajša ustrezno in stabilno delovanje notranjega trga.

| (13) | Centralizirana uporaba pravil za reševanje bank, določenih v Direktivi [DSRB], s strani enotnega organa Unije za reševanje v sodelujočih državah članicah se lahko zagotovi le, če se pravila o vzpostavitvi in delovanju enotnega mehanizma za reševanje v državah članicah uporabljajo neposredno, da se preprečijo različne razlage med državami članicami.
  Da bi zagotovili harmonizirano uporabo instrumentov za reševanje, bi moral odbor skupaj s Komisijo sprejeti priročnik za reševanje, v katerem bi določil jasna in podrobna navodila za uporabo instrumentov za reševanje, ki so določeni v Direktivi [DSRB].
  To bi moralo koristiti notranjemu trgu kot celoti, saj bo prispevalo k zagotavljanju poštene konkurence in preprečevanju ovir za prosto izvajanje temeljnih svoboščin ne le v sodelujočih državah članicah, ampak na celotnem notranjem trgu. |
| --- | --- |

(13)

Centralizirana uporaba pravil za reševanje bank, določenih v Direktivi [DSRB], s strani enotnega organa Unije za reševanje v sodelujočih državah članicah se lahko zagotovi le, če se pravila o vzpostavitvi in delovanju enotnega mehanizma za reševanje v državah članicah uporabljajo neposredno, da se preprečijo različne razlage med državami članicami.
  Da bi zagotovili harmonizirano uporabo instrumentov za reševanje, bi moral odbor skupaj s Komisijo sprejeti priročnik za reševanje, v katerem bi določil jasna in podrobna navodila za uporabo instrumentov za reševanje, ki so določeni v Direktivi [DSRB].
  To bi moralo koristiti notranjemu trgu kot celoti, saj bo prispevalo k zagotavljanju poštene konkurence in preprečevanju ovir za prosto izvajanje temeljnih svoboščin ne le v sodelujočih državah članicah, ampak na celotnem notranjem trgu.

| (14) | Podobno kot področje uporabe Uredbe (EU) št. 1024/2013 bi moral enotni mehanizem za reševanje zajeti vse kreditne institucije, ki delujejo v sodelujočih državah članicah. Vendar bi moralo biti znotraj okvira enotnega mehanizma za reševanje mogoče neposredno rešiti katero koli kreditno institucijo sodelujoče države članice, da se preprečijo neskladnosti znotraj notranjega trga pri obravnavi propadajočih institucij in upnikov v postopku reševanja. Če so nadrejeno podjetje, investicijska podjetja in finančne institucije vključeni v konsolidiran nadzor ECB, bi morali biti vključeni v področje uporabe enotnega mehanizma za reševanje. Čeprav ECB ni edini nadzornik teh institucij, bo edini nadzornik, ki bo imel splošen vpogled v tveganje, ki mu je izpostavljena celotna skupina, in tako posredno tudi posamezni člani skupine. Izključitev subjektov, ki so del konsolidiranega nadzora ECB, iz področja uporabe enotnega mehanizma za reševanje bi onemogočila načrtovanje reševanja bančnih skupin ter sprejetje strategije za reševanje skupine, zaradi česar bi bile odločitve glede reševanja precej manj učinkovite. |
| --- | --- |

(14)

Podobno kot področje uporabe Uredbe (EU) št. 1024/2013 bi moral enotni mehanizem za reševanje zajeti vse kreditne institucije, ki delujejo v sodelujočih državah članicah. Vendar bi moralo biti znotraj okvira enotnega mehanizma za reševanje mogoče neposredno rešiti katero koli kreditno institucijo sodelujoče države članice, da se preprečijo neskladnosti znotraj notranjega trga pri obravnavi propadajočih institucij in upnikov v postopku reševanja. Če so nadrejeno podjetje, investicijska podjetja in finančne institucije vključeni v konsolidiran nadzor ECB, bi morali biti vključeni v področje uporabe enotnega mehanizma za reševanje. Čeprav ECB ni edini nadzornik teh institucij, bo edini nadzornik, ki bo imel splošen vpogled v tveganje, ki mu je izpostavljena celotna skupina, in tako posredno tudi posamezni člani skupine. Izključitev subjektov, ki so del konsolidiranega nadzora ECB, iz področja uporabe enotnega mehanizma za reševanje bi onemogočila načrtovanje reševanja bančnih skupin ter sprejetje strategije za reševanje skupine, zaradi česar bi bile odločitve glede reševanja precej manj učinkovite.

| (15) | Znotraj enotnega mehanizma za reševanje bi bilo treba odločitve sprejemati na najbolj ustrezni ravni.
  Odbor, zlasti v okviru izvršne seje, bi moral imeti pooblastila za pripravo in sprejemanje vseh odločitev o postopku reševanja v čim večjem obsegu, pri tem pa spoštovati vlogo Komisije, kot je določena v PDEU, zlasti v njenih členih 114 in 107. |
| --- | --- |

(15)

Znotraj enotnega mehanizma za reševanje bi bilo treba odločitve sprejemati na najbolj ustrezni ravni.
  Odbor, zlasti v okviru izvršne seje, bi moral imeti pooblastila za pripravo in sprejemanje vseh odločitev o postopku reševanja v čim večjem obsegu, pri tem pa spoštovati vlogo Komisije, kot je določena v PDEU, zlasti v njenih členih 114 in 107.

| (15a) | Komisija bi morala izvajati naloge iz te uredbe ločeno od svojih drugih nalog in delovati strogo v skladu s cilji in načeli iz te uredbe in Direktive [DSRB]. Ločitev nalog bi bilo treba zagotoviti z organizacijsko ločitvijo. |
| --- | --- |

(15a)

Komisija bi morala izvajati naloge iz te uredbe ločeno od svojih drugih nalog in delovati strogo v skladu s cilji in načeli iz te uredbe in Direktive [DSRB]. Ločitev nalog bi bilo treba zagotoviti z organizacijsko ločitvijo.

| (16) | ECB je kot nadzornik znotraj ENM v najboljšem položaju, da oceni, ali kreditna institucija propada ali bo verjetno propadla ter ali ni nobene razumne možnosti, da bi v razumnem času kakršen koli alternativen ukrep zasebnega sektorja ali nadzorni ukrep preprečil njen propad. Odbor bi moral
  na svoji izvršni seji
  po obvestilu ECB
  in oceni pogojev za reševanje
  Komisiji predložiti osnutek odločitve
  za začetek postopka
  reševanja
  institucije
  .
  Ta osnutek
  bi
  moral vsebovati priporočilo
  o jasnem in natančnem okviru
  instrumentov
  za reševanje
  in po potrebi o okviru uporabe sklada
  . Znotraj tega okvira bi se moral odbor
  na izvršni seji
  odločiti o programu reševanja ter nacionalnim organom za reševanje odrediti, katere instrumente in pooblastila za reševanje naj uporabijo na nacionalni ravni.
  Brez poseganja v učinkovitost postopkov odločanja odbora bi si morali člani odbora pri sprejemanju odločitev prizadevati za soglasje. |
| --- | --- |

(16)

ECB je kot nadzornik znotraj ENM v najboljšem položaju, da oceni, ali kreditna institucija propada ali bo verjetno propadla ter ali ni nobene razumne možnosti, da bi v razumnem času kakršen koli alternativen ukrep zasebnega sektorja ali nadzorni ukrep preprečil njen propad. Odbor bi moral
  na svoji izvršni seji
  po obvestilu ECB
  in oceni pogojev za reševanje
  Komisiji predložiti osnutek odločitve
  za začetek postopka
  reševanja
  institucije
  .
  Ta osnutek
  bi
  moral vsebovati priporočilo
  o jasnem in natančnem okviru
  instrumentov
  za reševanje
  in po potrebi o okviru uporabe sklada
  . Znotraj tega okvira bi se moral odbor
  na izvršni seji
  odločiti o programu reševanja ter nacionalnim organom za reševanje odrediti, katere instrumente in pooblastila za reševanje naj uporabijo na nacionalni ravni.
  Brez poseganja v učinkovitost postopkov odločanja odbora bi si morali člani odbora pri sprejemanju odločitev prizadevati za soglasje.

| (17) | Odbor bi moral biti pooblaščen za sprejemanje odločitev, zlasti v povezavi z načrtovanjem reševanja, oceno o rešljivosti, odpravo ovir za rešljivost ter pripravo ukrepov za reševanje. Nacionalni organi za reševanje bi morali pomagati odboru pri načrtovanju reševanja in pri pripravi odločitev o reševanju. Ker se pri izvajanju pooblastil za reševanje uporablja nacionalno pravo, bi morali biti nacionalni organi za reševanje odgovorni za izvajanje odločitev o reševanju. |
| --- | --- |

(17)

Odbor bi moral biti pooblaščen za sprejemanje odločitev, zlasti v povezavi z načrtovanjem reševanja, oceno o rešljivosti, odpravo ovir za rešljivost ter pripravo ukrepov za reševanje. Nacionalni organi za reševanje bi morali pomagati odboru pri načrtovanju reševanja in pri pripravi odločitev o reševanju. Ker se pri izvajanju pooblastil za reševanje uporablja nacionalno pravo, bi morali biti nacionalni organi za reševanje odgovorni za izvajanje odločitev o reševanju.

| (18) | Za dobro delovanje notranjega trga je bistveno, da ista pravila veljajo za vse ukrepe za reševanje, ne glede na to, ali so jih sprejeli nacionalni organi za reševanje v okviru Direktive [DSRB] ali so bili sprejeti v okviru enotnega mehanizma za reševanje. Komisija bo te ukrepe ocenila na podlagi člena 107 PDEU. Kadar uporaba shem za financiranje reševanja ne vključuje državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU, bi morala Komisija za zagotovitev enakopravnih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu oceniti te ukrepe po analogiji s členom 107 PDEU. Če obvestilo v skladu s členom 108 PDEU ni potrebno, ker uporaba sredstev, kot jo predlaga odbor
  na svoji izvršni seji
  , ne vključuje državne pomoči v smislu člena 107 PDEU, bi morala Komisija pri oceni predlagane uporabe sredstev iz sklada za zagotovitev celovitosti notranjega trga med sodelujočimi in nesodelujočimi državami članicami po analogiji uporabiti ustrezna pravila o državni pomoči iz člena 107 PDEU. Odbor ne bi smel sprejeti odločitve o programu reševanja, dokler Komisija po analogiji s pravili o državni pomoči ne zagotovi, da se pri uporabi sredstev iz sklada upoštevajo ista pravila kot za posredovanja z uporabo nacionalnih shem za financiranje. |
| --- | --- |

(18)

Za dobro delovanje notranjega trga je bistveno, da ista pravila veljajo za vse ukrepe za reševanje, ne glede na to, ali so jih sprejeli nacionalni organi za reševanje v okviru Direktive [DSRB] ali so bili sprejeti v okviru enotnega mehanizma za reševanje. Komisija bo te ukrepe ocenila na podlagi člena 107 PDEU. Kadar uporaba shem za financiranje reševanja ne vključuje državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU, bi morala Komisija za zagotovitev enakopravnih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu oceniti te ukrepe po analogiji s členom 107 PDEU. Če obvestilo v skladu s členom 108 PDEU ni potrebno, ker uporaba sredstev, kot jo predlaga odbor
  na svoji izvršni seji
  , ne vključuje državne pomoči v smislu člena 107 PDEU, bi morala Komisija pri oceni predlagane uporabe sredstev iz sklada za zagotovitev celovitosti notranjega trga med sodelujočimi in nesodelujočimi državami članicami po analogiji uporabiti ustrezna pravila o državni pomoči iz člena 107 PDEU. Odbor ne bi smel sprejeti odločitve o programu reševanja, dokler Komisija po analogiji s pravili o državni pomoči ne zagotovi, da se pri uporabi sredstev iz sklada upoštevajo ista pravila kot za posredovanja z uporabo nacionalnih shem za financiranje.

| (19) | Za zagotovitev hitrega in učinkovitega postopka odločanja pri reševanju, bi moral biti odbor posebna agencija Unije s specifično strukturo, ki ustreza njegovim specifičnim nalogam in ki odstopa od modela vseh drugih agencij Unije. Njegova sestava bi morala zagotoviti, da se ustrezno upoštevajo vsi zadevni interesi, ki so pomembni v postopkih reševanja. Odbor bi moral delovati na izvršnih in plenarnih sejah. Na izvršnih sejah bi ga morali sestavljati izvršni direktor, namestnik izvršnega direktorja ter
  člani, ki jih imenujeta Komisija
  in ECB
  in ki bi morali delovati neodvisno in objektivno v interesu Unije kot celote
  . Ob upoštevanju nalog odbora bi morala biti izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja imenovana
  na podlagi sposobnosti, veščin, znanja na področju bančništva in financ ter izkušenj, ki so pomembne za finančni nadzor in regulacijo
  .
  Izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja bi morala biti izbrana z odprtim izbirnim postopkom, o katerem bi morala biti Evropski parlament in Svet ustrezno obveščena. Pri izbirnem postopku bi bilo treba upoštevati načelo uravnotežene zastopanosti spolov. Komisija bi morala pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložiti ožji seznam kandidatov za mesto izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu v odobritev predložiti predlog za imenovanje izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja. Ko bi Evropski parlament ta predlog odobril, bi moral Svet sprejeti izvedbeni sklep o imenovanju izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja.
  Med posvetovanjem o reševanju banke ali skupine, ki deluje znotraj ene sodelujoče države članice, bi bilo tudi treba sklicati izvršno sejo odbora ter v postopek odločanja vključiti člana, ki ga imenuje zadevna država članica ter zastopa njen nacionalni organ za reševanje. Na posvetovanja o čezmejni skupini, bi bilo treba povabiti tudi člane, ki jih imenujejo domače in vse zadevne gostujoče države članice in zastopajo zadevne nacionalne organe za reševanje, ki bi sodelovali v postopku odločanja izvršne seje odbora. Vendar bi morali imeti domači organi in gostujoči organi uravnotežen vpliv na odločanje, zato bi morali gostujoči organi imeti skupaj en glas.
  V postopku odločanja bi bilo treba upoštevati relativno velikosti in pomen podrejenega podjetja, podružnice ali subjekta, ki je vključen v konsolidiran nadzor, v gospodarstvu posameznih držav članic in v skupini kot celoti. |
| --- | --- |

(19)

Za zagotovitev hitrega in učinkovitega postopka odločanja pri reševanju, bi moral biti odbor posebna agencija Unije s specifično strukturo, ki ustreza njegovim specifičnim nalogam in ki odstopa od modela vseh drugih agencij Unije. Njegova sestava bi morala zagotoviti, da se ustrezno upoštevajo vsi zadevni interesi, ki so pomembni v postopkih reševanja. Odbor bi moral delovati na izvršnih in plenarnih sejah. Na izvršnih sejah bi ga morali sestavljati izvršni direktor, namestnik izvršnega direktorja ter
  člani, ki jih imenujeta Komisija
  in ECB
  in ki bi morali delovati neodvisno in objektivno v interesu Unije kot celote
  . Ob upoštevanju nalog odbora bi morala biti izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja imenovana
  na podlagi sposobnosti, veščin, znanja na področju bančništva in financ ter izkušenj, ki so pomembne za finančni nadzor in regulacijo
  .
  Izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja bi morala biti izbrana z odprtim izbirnim postopkom, o katerem bi morala biti Evropski parlament in Svet ustrezno obveščena. Pri izbirnem postopku bi bilo treba upoštevati načelo uravnotežene zastopanosti spolov. Komisija bi morala pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložiti ožji seznam kandidatov za mesto izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu v odobritev predložiti predlog za imenovanje izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja. Ko bi Evropski parlament ta predlog odobril, bi moral Svet sprejeti izvedbeni sklep o imenovanju izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja.
  Med posvetovanjem o reševanju banke ali skupine, ki deluje znotraj ene sodelujoče države članice, bi bilo tudi treba sklicati izvršno sejo odbora ter v postopek odločanja vključiti člana, ki ga imenuje zadevna država članica ter zastopa njen nacionalni organ za reševanje. Na posvetovanja o čezmejni skupini, bi bilo treba povabiti tudi člane, ki jih imenujejo domače in vse zadevne gostujoče države članice in zastopajo zadevne nacionalne organe za reševanje, ki bi sodelovali v postopku odločanja izvršne seje odbora. Vendar bi morali imeti domači organi in gostujoči organi uravnotežen vpliv na odločanje, zato bi morali gostujoči organi imeti skupaj en glas.
  V postopku odločanja bi bilo treba upoštevati relativno velikosti in pomen podrejenega podjetja, podružnice ali subjekta, ki je vključen v konsolidiran nadzor, v gospodarstvu posameznih držav članic in v skupini kot celoti.

| (19a) | Ker bodo udeleženci v postopku odločanja odbora na izvršnih sejah različni glede na države članice, v katerih zadevna institucija ali skupina deluje, bi morali stalni udeleženci – izvršni direktor, namestnik izvršnega direktorja in člani, ki jih imenuje Komisija in ECB – zagotoviti, da bodo odločitve vseh različnih sestav izvršnih sej odbora skladne, ustrezne in sorazmerne. |
| --- | --- |

(19a)

Ker bodo udeleženci v postopku odločanja odbora na izvršnih sejah različni glede na države članice, v katerih zadevna institucija ali skupina deluje, bi morali stalni udeleženci – izvršni direktor, namestnik izvršnega direktorja in člani, ki jih imenuje Komisija in ECB – zagotoviti, da bodo odločitve vseh različnih sestav izvršnih sej odbora skladne, ustrezne in sorazmerne.

| (19b) | Organ EBA bi se moral sej odbora udeležiti kot opazovalec. Če je ustrezno, se lahko na seje odbora povabi tudi druge opazovalce, kot je predstavnik Evropskega mehanizma za stabilnost (ESM). Za opazovalce bi morale veljati iste zahteve glede varovanja poslovnih skrivnosti kot za člane odbora, zaposlene odbora in zaposlene, ki se izmenjajo s sodelujočimi državami članicami ali napotijo iz teh držav in ki izvajajo naloge reševanja. |
| --- | --- |

(19b)

Organ EBA bi se moral sej odbora udeležiti kot opazovalec. Če je ustrezno, se lahko na seje odbora povabi tudi druge opazovalce, kot je predstavnik Evropskega mehanizma za stabilnost (ESM). Za opazovalce bi morale veljati iste zahteve glede varovanja poslovnih skrivnosti kot za člane odbora, zaposlene odbora in zaposlene, ki se izmenjajo s sodelujočimi državami članicami ali napotijo iz teh držav in ki izvajajo naloge reševanja.

| (19c) | Odbor bi moral imeti možnost, da ustanovi notranje ekipe za reševanje, ki bi jih sestavljali njegovi zaposleni in zaposleni pri nacionalnih organih sodelujočih držav članic za reševanje, te ekipe pa bi morali voditi koordinatorji, imenovani izmed višjega osebja odbora, ki bi lahko bili kot opazovalci povabljeni na izvršne seje odbora, vendar ne bi imeli glasovalne pravice. |
| --- | --- |

(19c)

Odbor bi moral imeti možnost, da ustanovi notranje ekipe za reševanje, ki bi jih sestavljali njegovi zaposleni in zaposleni pri nacionalnih organih sodelujočih držav članic za reševanje, te ekipe pa bi morali voditi koordinatorji, imenovani izmed višjega osebja odbora, ki bi lahko bili kot opazovalci povabljeni na izvršne seje odbora, vendar ne bi imeli glasovalne pravice.

| (19d) | Načelo lojalnega sodelovanja med institucijami Unije je zapisano v Pogodbah, zlasti v členu 13(2) Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(19d)

Načelo lojalnega sodelovanja med institucijami Unije je zapisano v Pogodbah, zlasti v členu 13(2) Pogodbe o Evropski uniji.

| (20) | Ob upoštevanju nalog odbora in
  Komisije v okviru te uredbe ter
  ciljev reševanja, ki vključujejo zaščito javnih sredstev, bi moralo biti delovanje
  enotnega mehanizma za reševanje
  financirano iz prispevkov, ki jih vplačajo institucije v sodelujočih državah članicah.
  Kritje teh stroškov v nobenem primeru ne bi smelo biti proračunska obveznost držav članic ali Unije. |
| --- | --- |

(20)

Ob upoštevanju nalog odbora in
  Komisije v okviru te uredbe ter
  ciljev reševanja, ki vključujejo zaščito javnih sredstev, bi moralo biti delovanje
  enotnega mehanizma za reševanje
  financirano iz prispevkov, ki jih vplačajo institucije v sodelujočih državah članicah.
  Kritje teh stroškov v nobenem primeru ne bi smelo biti proračunska obveznost držav članic ali Unije.

| (21) | Komisija in odbor bi morala po potrebi nadomestiti nacionalne organe za reševanje, imenovane v skladu z Direktivo [DSRB], v povezavi z vsemi vidiki postopka odločanja glede reševanja. Nacionalni organi za reševanje, imenovani v skladu z Direktivo [DSRB], bi morali še naprej opravljati dejavnosti v zvezi z izvajanjem programov reševanja, ki jih sprejme odbor. Za zagotovitev preglednosti in demokratičnega nadzora ter za zaščito pravic institucij Unije bi moral biti odbor odgovoren pred Evropskim parlamentom in Svetom za vse odločitve, ki jih sprejme na podlagi tega predloga. Iz istih razlogov preglednosti in demokratičnega nadzora bi morali imeti nacionalni parlamenti določene pravice pridobiti informacije o dejavnostih odbora ter sodelovati v dialogu z njim. |
| --- | --- |

(21)

Komisija in odbor bi morala po potrebi nadomestiti nacionalne organe za reševanje, imenovane v skladu z Direktivo [DSRB], v povezavi z vsemi vidiki postopka odločanja glede reševanja. Nacionalni organi za reševanje, imenovani v skladu z Direktivo [DSRB], bi morali še naprej opravljati dejavnosti v zvezi z izvajanjem programov reševanja, ki jih sprejme odbor. Za zagotovitev preglednosti in demokratičnega nadzora ter za zaščito pravic institucij Unije bi moral biti odbor odgovoren pred Evropskim parlamentom in Svetom za vse odločitve, ki jih sprejme na podlagi tega predloga. Iz istih razlogov preglednosti in demokratičnega nadzora bi morali imeti nacionalni parlamenti določene pravice pridobiti informacije o dejavnostih odbora ter sodelovati v dialogu z njim.

| (21a) | Vsi zadevni organi bi morali pri uporabi uredbe upoštevati načelo sorazmernosti. Načelo sorazmernosti vključuje zlasti oceno učinka, ki bi ga lahko imel propad institucije zaradi narave njenega poslovanja, delniške strukture, pravne oblike, profila tveganja, velikosti in pravnega statusa, npr. v zvezi s tem, ali koristi opustitev na podlagi člena 10 Uredbe (EU) št. 575/2013, povezanosti z drugimi institucijami ali finančnim sistemom na splošno, obsega in kompleksnosti njenih dejavnosti in njenega članstva v institucionalni shemi za zaščito vlog v skladu s členom 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali drugega sistema vzajemne solidarnosti iz njenega člena 113(6) in zaradi morebitnega opravljanja investicijskih storitev ali dejavnosti iz člena 4(1)(2) Direktive 2004/39/ES
  . |
| --- | --- |

(21a)

Vsi zadevni organi bi morali pri uporabi uredbe upoštevati načelo sorazmernosti. Načelo sorazmernosti vključuje zlasti oceno učinka, ki bi ga lahko imel propad institucije zaradi narave njenega poslovanja, delniške strukture, pravne oblike, profila tveganja, velikosti in pravnega statusa, npr. v zvezi s tem, ali koristi opustitev na podlagi člena 10 Uredbe (EU) št. 575/2013, povezanosti z drugimi institucijami ali finančnim sistemom na splošno, obsega in kompleksnosti njenih dejavnosti in njenega članstva v institucionalni shemi za zaščito vlog v skladu s členom 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013 ali drugega sistema vzajemne solidarnosti iz njenega člena 113(6) in zaradi morebitnega opravljanja investicijskih storitev ali dejavnosti iz člena 4(1)(2) Direktive 2004/39/ES
  .

| (21b) | Na zahtevo nacionalnih parlamentov sodelujočih držav članic bi pristojni odbori teh parlamentov morali imeti možnost, da bi ob navzočnosti pristojnega nacionalnega organa zaslišali predstavnika odbora. |
| --- | --- |

(21b)

Na zahtevo nacionalnih parlamentov sodelujočih držav članic bi pristojni odbori teh parlamentov morali imeti možnost, da bi ob navzočnosti pristojnega nacionalnega organa zaslišali predstavnika odbora.

| (22) | Kadar Direktiva [DSRB] nacionalnim organom za reševanje dopušča možnost uporabe poenostavljenih obveznosti ali oprostitev obveznosti glede zahteve po pripravi načrtov reševanja, bi bilo treba določiti postopek, po katerem lahko odbor odobri uporabo takšnih poenostavljenih obveznosti. |
| --- | --- |

(22)

Kadar Direktiva [DSRB] nacionalnim organom za reševanje dopušča možnost uporabe poenostavljenih obveznosti ali oprostitev obveznosti glede zahteve po pripravi načrtov reševanja, bi bilo treba določiti postopek, po katerem lahko odbor odobri uporabo takšnih poenostavljenih obveznosti.

| (23) | Za zagotovitev enotnega pristopa za institucije in skupine bi moral biti odbor pooblaščen za pripravo načrtov za reševanje za takšne institucije in skupine
  , in sicer v sodelovanju z nacionalnimi organi za reševanje, od katerih bi lahko odbor zahteval izvajanje nalog, povezanih s pripravo načrtov za reševanje
  . Odbor bi moral oceniti rešljivost institucij in skupin ter sprejeti ukrepe, ki so namenjeni odpravi ovir za rešljivost, če te obstajajo. Odbor bi moral zahtevati, da nacionalni organi za reševanje uporabljajo take ustrezne ukrepe, oblikovane za odpravo ovir za rešljivost, da se zagotovi skladnost in rešljivost zadevnih institucij.
  Zaradi zaupne narave informacij o posameznih institucijah, ki jih vsebujejo načrti reševanja, bi moral odbor pripravo, oceno in odobritev načrtov reševanja ter uporabo ustreznih ukrepov obravnavati na izvršnih sejah. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev enotnega pristopa za institucije in skupine bi moral biti odbor pooblaščen za pripravo načrtov za reševanje za takšne institucije in skupine
  , in sicer v sodelovanju z nacionalnimi organi za reševanje, od katerih bi lahko odbor zahteval izvajanje nalog, povezanih s pripravo načrtov za reševanje
  . Odbor bi moral oceniti rešljivost institucij in skupin ter sprejeti ukrepe, ki so namenjeni odpravi ovir za rešljivost, če te obstajajo. Odbor bi moral zahtevati, da nacionalni organi za reševanje uporabljajo take ustrezne ukrepe, oblikovane za odpravo ovir za rešljivost, da se zagotovi skladnost in rešljivost zadevnih institucij.
  Zaradi zaupne narave informacij o posameznih institucijah, ki jih vsebujejo načrti reševanja, bi moral odbor pripravo, oceno in odobritev načrtov reševanja ter uporabo ustreznih ukrepov obravnavati na izvršnih sejah.

| (24) | Načrtovanje reševanja je bistven del učinkovitega reševanja. Odbor bi zato moral imeti pooblastila, da zahteva spremembe strukture in organizacije institucij ali skupin, da odpravi praktične ovire za uporabo instrumentov za reševanje ter zagotovi rešljivost zadevnih subjektov. Zaradi potencialno sistemskega pomena vseh institucij je za ohranjanje finančne stabilnosti pomembno, da lahko organi rešijo vsako institucijo. Za spoštovanje svobode gospodarske pobude, ki je določena v členu 16 Listine o temeljnih pravicah, bi bilo treba diskrecijo odbora omejiti na to, kar je potrebno za poenostavitev strukture in delovanja institucije, zgolj za izboljšanje njene rešljivosti. Poleg tega bi moral biti vsak ukrep, določen za ta namen, v skladu s pravom Unije. Ukrepi ne bi smeli biti neposredno niti posredno diskriminatorni na podlagi nacionalnosti, prav tako bi morali biti utemeljeni z javnim interesom za finančno stabilnost kot prednostnim razlogom. Za določitev, ali je bil ukrep sprejet v splošnem interesu javnosti, bi moral biti odbor, ki deluje v interesu splošne javnosti, sposoben doseči cilje reševanja, ne da bi se srečeval z ovirami pri uporabi instrumentov za reševanje ali pri izvajanju pooblastil, ki so mu bila podeljena. Poleg tega ukrep ne bi smel preseči minimalnega obsega, potrebnega za dosego ciljev. |
| --- | --- |

(24)

Načrtovanje reševanja je bistven del učinkovitega reševanja. Odbor bi zato moral imeti pooblastila, da zahteva spremembe strukture in organizacije institucij ali skupin, da odpravi praktične ovire za uporabo instrumentov za reševanje ter zagotovi rešljivost zadevnih subjektov. Zaradi potencialno sistemskega pomena vseh institucij je za ohranjanje finančne stabilnosti pomembno, da lahko organi rešijo vsako institucijo. Za spoštovanje svobode gospodarske pobude, ki je določena v členu 16 Listine o temeljnih pravicah, bi bilo treba diskrecijo odbora omejiti na to, kar je potrebno za poenostavitev strukture in delovanja institucije, zgolj za izboljšanje njene rešljivosti. Poleg tega bi moral biti vsak ukrep, določen za ta namen, v skladu s pravom Unije. Ukrepi ne bi smeli biti neposredno niti posredno diskriminatorni na podlagi nacionalnosti, prav tako bi morali biti utemeljeni z javnim interesom za finančno stabilnost kot prednostnim razlogom. Za določitev, ali je bil ukrep sprejet v splošnem interesu javnosti, bi moral biti odbor, ki deluje v interesu splošne javnosti, sposoben doseči cilje reševanja, ne da bi se srečeval z ovirami pri uporabi instrumentov za reševanje ali pri izvajanju pooblastil, ki so mu bila podeljena. Poleg tega ukrep ne bi smel preseči minimalnega obsega, potrebnega za dosego ciljev.

| (24a) | V načrtih reševanja bi bilo treba upoštevati učinek za zaposlene in v skladu z Direktivo [DSRB] v te načrte vključiti postopke za obveščanje zaposlenih ali njihovih predstavnikov in posvetovanje z njimi v celotnem postopku reševanja. Po potrebi bi bilo treba v zvezi s tem upoštevati kolektivne pogodbe ali druge sporazume, ki jih zagotovijo socialni partnerji. Informacije o načrtih reševanja, vključno z morebitnimi posodobitvami, bi bilo treba posredovati zaposlenim ali njihovim predstavnikom, kot je določeno v Direktivi [DSRB]
  . |
| --- | --- |

(24a)

V načrtih reševanja bi bilo treba upoštevati učinek za zaposlene in v skladu z Direktivo [DSRB] v te načrte vključiti postopke za obveščanje zaposlenih ali njihovih predstavnikov in posvetovanje z njimi v celotnem postopku reševanja. Po potrebi bi bilo treba v zvezi s tem upoštevati kolektivne pogodbe ali druge sporazume, ki jih zagotovijo socialni partnerji. Informacije o načrtih reševanja, vključno z morebitnimi posodobitvami, bi bilo treba posredovati zaposlenim ali njihovim predstavnikom, kot je določeno v Direktivi [DSRB]
  .

| (25) | Enotni mehanizem za reševanje bi moral temeljiti na okvirih Direktive [DSRB] in ENM. Zato bi moral biti odbor pooblaščen, da zgodaj posreduje, kadar se finančni položaj ali kapitalska ustreznost institucije poslabša. Informacije, ki jih odbor prejme od ▌ECB na tej stopnji, so bistvene za odločitev o ukrepih, ki jih lahko izvede za pripravo na reševanje zadevne institucije. |
| --- | --- |

(25)

Enotni mehanizem za reševanje bi moral temeljiti na okvirih Direktive [DSRB] in ENM. Zato bi moral biti odbor pooblaščen, da zgodaj posreduje, kadar se finančni položaj ali kapitalska ustreznost institucije poslabša. Informacije, ki jih odbor prejme od ▌ECB na tej stopnji, so bistvene za odločitev o ukrepih, ki jih lahko izvede za pripravo na reševanje zadevne institucije.

| (26) | Za zagotovitev hitrih ukrepov reševanja, ko so ti potrebni, bi moral odbor v sodelovanju s pristojnimi organi ali ECB tesno spremljati položaj zadevnih institucij in njihovo upoštevanje ukrepov zgodnjega posredovanja, ki so bili zanje sprejeti. |
| --- | --- |

(26)

Za zagotovitev hitrih ukrepov reševanja, ko so ti potrebni, bi moral odbor v sodelovanju s pristojnimi organi ali ECB tesno spremljati položaj zadevnih institucij in njihovo upoštevanje ukrepov zgodnjega posredovanja, ki so bili zanje sprejeti.

| (27) | Za zmanjšanje motenj na finančnih trgih in v gospodarstvu bi bilo treba postopek reševanja začeti hitro.
  Imetnikom vlog bi bilo treba zagotoviti dostop vsaj do kritih vlog čim prej, v vsakem primeru pa preden jim je omogočen dostop do kritih vlog v okviru običajnega postopka zaradi insolventnosti, v skladu z direktivo o sistemih zajamčenih vlog.
  Komisija bi morala med celotnim postopkom reševanja imeti dostop do vseh informacij, ki se zdijo potrebne za sprejetje informirane odločitve v postopku reševanja. Ko se Komisija odloči
  sprejeti osnutek odločitve
  , da za institucijo začne postopek reševanja,
  ki ga je pripravil odbor,
  bi moral odbor takoj sprejeti program reševanja, v katerem določi podrobnosti o instrumentih in pooblastilih za reševanje, ki se bodo uporabili, ter o uporabi shem za financiranje. |
| --- | --- |

(27)

Za zmanjšanje motenj na finančnih trgih in v gospodarstvu bi bilo treba postopek reševanja začeti hitro.
  Imetnikom vlog bi bilo treba zagotoviti dostop vsaj do kritih vlog čim prej, v vsakem primeru pa preden jim je omogočen dostop do kritih vlog v okviru običajnega postopka zaradi insolventnosti, v skladu z direktivo o sistemih zajamčenih vlog.
  Komisija bi morala med celotnim postopkom reševanja imeti dostop do vseh informacij, ki se zdijo potrebne za sprejetje informirane odločitve v postopku reševanja. Ko se Komisija odloči
  sprejeti osnutek odločitve
  , da za institucijo začne postopek reševanja,
  ki ga je pripravil odbor,
  bi moral odbor takoj sprejeti program reševanja, v katerem določi podrobnosti o instrumentih in pooblastilih za reševanje, ki se bodo uporabili, ter o uporabi shem za financiranje.

| (28) | Likvidacija propadajoče institucije po običajnem postopku zaradi insolventnosti lahko ogrozi finančno stabilnost, povzroči motnje pri zagotavljanju ključnih storitev in vpliva na zaščito imetnikov vlog. V takem primeru je uporaba instrumentov za reševanje v javnem interesu. Zato bi morali biti cilji reševanja zagotovitev neprekinjenega opravljanja ključnih finančnih storitev, ohranitev stabilnosti finančnega sistema, zmanjšanje moralnega tveganja s čim večjim zmanjšanjem odvisnosti propadajočih institucij od javne finančne podpore in zaščita imetnikov vlog. |
| --- | --- |

(28)

Likvidacija propadajoče institucije po običajnem postopku zaradi insolventnosti lahko ogrozi finančno stabilnost, povzroči motnje pri zagotavljanju ključnih storitev in vpliva na zaščito imetnikov vlog. V takem primeru je uporaba instrumentov za reševanje v javnem interesu. Zato bi morali biti cilji reševanja zagotovitev neprekinjenega opravljanja ključnih finančnih storitev, ohranitev stabilnosti finančnega sistema, zmanjšanje moralnega tveganja s čim večjim zmanjšanjem odvisnosti propadajočih institucij od javne finančne podpore in zaščita imetnikov vlog.

| (29) | Vendar bi bilo treba vedno obravnavati možnost prenehanja insolventne institucije po običajnih postopkih zaradi insolventnosti, preden se sprejme odločitev o ohranitvi institucije kot delujočega podjetja. Insolventno institucijo bi bilo treba ohraniti kot delujoče podjetje zaradi finančne stabilnosti in, kolikor je mogoče, z uporabo zasebnih sredstev. To je mogoče doseči s prodajo ali združitvijo s kupcem iz zasebnega sektorja, z odpisom obveznosti institucije ali s preoblikovanjem njenega dolga v kapital, da se izvede dokapitalizacija. |
| --- | --- |

(29)

Vendar bi bilo treba vedno obravnavati možnost prenehanja insolventne institucije po običajnih postopkih zaradi insolventnosti, preden se sprejme odločitev o ohranitvi institucije kot delujočega podjetja. Insolventno institucijo bi bilo treba ohraniti kot delujoče podjetje zaradi finančne stabilnosti in, kolikor je mogoče, z uporabo zasebnih sredstev. To je mogoče doseči s prodajo ali združitvijo s kupcem iz zasebnega sektorja, z odpisom obveznosti institucije ali s preoblikovanjem njenega dolga v kapital, da se izvede dokapitalizacija.

| (30) | Komisija in odbor bi morala pri izvajanju pooblastil za reševanje zagotoviti, da delničarji in upniki krijejo ustrezen del izgub, da se poslovodje zamenjajo
  ali da se jim pridružijo dodatni poslovodje
  , da so stroški reševanja institucije čim manjši in da se vsi upniki insolventne institucije istega razreda obravnavajo podobno
  , v skladu s to uredbo in Direktivo [DSRB]
  . |
| --- | --- |

(30)

Komisija in odbor bi morala pri izvajanju pooblastil za reševanje zagotoviti, da delničarji in upniki krijejo ustrezen del izgub, da se poslovodje zamenjajo
  ali da se jim pridružijo dodatni poslovodje
  , da so stroški reševanja institucije čim manjši in da se vsi upniki insolventne institucije istega razreda obravnavajo podobno
  , v skladu s to uredbo in Direktivo [DSRB]
  .

| (31) | Omejitve pravic delničarjev in upnikov bi morale biti v skladu s členom 52 Listine o temeljnih pravicah. Instrumente za reševanje bi bilo zato treba uporabiti samo za tiste institucije, ki propadajo ali bodo verjetno propadle, in samo kadar je potrebno uresničevati cilj finančne stabilnosti v javnem interesu. Instrumente za reševanje bi bilo treba uporabiti zlasti, kadar prenehanje institucije ni mogoče z običajnimi postopki zaradi insolventnosti, ne da bi se pri tem destabiliziral finančni sistem, ukrepi pa so potrebni, da se zagotovi hiter prenos in nadaljevanje sistemsko pomembnih funkcij, ter kadar ni realne možnosti za alternativno zasebno reševanje, vključno z dokapitalizacijo s strani obstoječih delničarjev ali tretjih strani, s katero bi se lahko v celoti obnovilo uspešno poslovanje institucije. |
| --- | --- |

(31)

Omejitve pravic delničarjev in upnikov bi morale biti v skladu s členom 52 Listine o temeljnih pravicah. Instrumente za reševanje bi bilo zato treba uporabiti samo za tiste institucije, ki propadajo ali bodo verjetno propadle, in samo kadar je potrebno uresničevati cilj finančne stabilnosti v javnem interesu. Instrumente za reševanje bi bilo treba uporabiti zlasti, kadar prenehanje institucije ni mogoče z običajnimi postopki zaradi insolventnosti, ne da bi se pri tem destabiliziral finančni sistem, ukrepi pa so potrebni, da se zagotovi hiter prenos in nadaljevanje sistemsko pomembnih funkcij, ter kadar ni realne možnosti za alternativno zasebno reševanje, vključno z dokapitalizacijo s strani obstoječih delničarjev ali tretjih strani, s katero bi se lahko v celoti obnovilo uspešno poslovanje institucije.

| (32) | Poseganje v lastninske pravice ne bi smelo biti nesorazmerno. Posledično prizadeti delničarji in upniki ne bi smeli imeti večjih izgub od izgub, ki bi jih imeli, če bi institucija prenehala poslovati v času sprejetja odločitve o reševanju. V primeru delnega prenosa sredstev institucije v postopku reševanja na zasebnega kupca ali premostitveno institucijo, bi moral preostali del institucije v postopku reševanja prenehati poslovati po običajnih postopkih zaradi insolventnosti. Za zaščito obstoječih delničarjev in upnikov institucije med postopkom prenehanja bi morali le-ti imeti pravico do poplačila svojih terjatev v višini, ki ni nižja od tega, kar bi po oceni prejeli, če bi celotna institucija prenehala poslovati po običajnih postopkih zaradi insolventnosti. |
| --- | --- |

(32)

Poseganje v lastninske pravice ne bi smelo biti nesorazmerno. Posledično prizadeti delničarji in upniki ne bi smeli imeti večjih izgub od izgub, ki bi jih imeli, če bi institucija prenehala poslovati v času sprejetja odločitve o reševanju. V primeru delnega prenosa sredstev institucije v postopku reševanja na zasebnega kupca ali premostitveno institucijo, bi moral preostali del institucije v postopku reševanja prenehati poslovati po običajnih postopkih zaradi insolventnosti. Za zaščito obstoječih delničarjev in upnikov institucije med postopkom prenehanja bi morali le-ti imeti pravico do poplačila svojih terjatev v višini, ki ni nižja od tega, kar bi po oceni prejeli, če bi celotna institucija prenehala poslovati po običajnih postopkih zaradi insolventnosti.

| (33) | Za zaščito pravic delničarjev in zagotovitev, da upniki ne prejmejo manj, kot bi prejeli pri običajnih postopkih zaradi insolventnosti, bi bilo treba določiti jasne obveznosti glede vrednotenja sredstev in obveznosti institucije, poleg tega bi moralo biti na voljo dovolj časa, da se ustrezno oceni obravnava, ki bi je bili deležni, če bi institucija prenehala poslovati po običajnih postopkih zaradi insolventnosti. Takšno vrednotenje bi moralo biti mogoče začeti že v zgodnji fazi posredovanja. Preden se sprejme kakršen koli ukrep za reševanje, bi bilo treba oceniti vrednost sredstev in obveznosti institucije ter preučiti obravnavo, ki bi je bili deležni delničarji in upniki v običajnih postopkih zaradi insolventnosti. |
| --- | --- |

(33)

Za zaščito pravic delničarjev in zagotovitev, da upniki ne prejmejo manj, kot bi prejeli pri običajnih postopkih zaradi insolventnosti, bi bilo treba določiti jasne obveznosti glede vrednotenja sredstev in obveznosti institucije, poleg tega bi moralo biti na voljo dovolj časa, da se ustrezno oceni obravnava, ki bi je bili deležni, če bi institucija prenehala poslovati po običajnih postopkih zaradi insolventnosti. Takšno vrednotenje bi moralo biti mogoče začeti že v zgodnji fazi posredovanja. Preden se sprejme kakršen koli ukrep za reševanje, bi bilo treba oceniti vrednost sredstev in obveznosti institucije ter preučiti obravnavo, ki bi je bili deležni delničarji in upniki v običajnih postopkih zaradi insolventnosti.

| (34) | Ob propadu institucije je pomembno pripoznanje izgub.
  Glavna načela
  pri vrednotenju sredstev in obveznosti propadajočih institucij
  so določena v Direktivi [DSRB].
  Kadar je nujno, bi bilo treba odboru omogočiti hitro okvirno vrednotenje sredstev ali obveznosti propadajoče institucije, ki bi moralo veljati, dokler se ne opravi neodvisno vrednotenje. |
| --- | --- |

(34)

Ob propadu institucije je pomembno pripoznanje izgub.
  Glavna načela
  pri vrednotenju sredstev in obveznosti propadajočih institucij
  so določena v Direktivi [DSRB].
  Kadar je nujno, bi bilo treba odboru omogočiti hitro okvirno vrednotenje sredstev ali obveznosti propadajoče institucije, ki bi moralo veljati, dokler se ne opravi neodvisno vrednotenje.

| (35) | Za zagotovitev, da je postopek reševanja objektiven in zanesljiv, je treba določiti vrstni red, po katerem bi se odpisale ali pretvorile nezavarovane terjatve upnikov do institucije v postopku reševanja. Za omejitev tveganja, da upniki utrpijo večje izgube, kot bi jih, če bi institucija prenehala po običajnih postopkih zaradi insolventnosti, bi bilo treba vrstni red, ki se ga določi, uporabiti v običajnih postopkih zaradi insolventnosti ter v postopkih odpisa dolga ali pretvorbe pri postopku reševanja. To bi olajšalo določitev cene dolga. |
| --- | --- |

(35)

Za zagotovitev, da je postopek reševanja objektiven in zanesljiv, je treba določiti vrstni red, po katerem bi se odpisale ali pretvorile nezavarovane terjatve upnikov do institucije v postopku reševanja. Za omejitev tveganja, da upniki utrpijo večje izgube, kot bi jih, če bi institucija prenehala po običajnih postopkih zaradi insolventnosti, bi bilo treba vrstni red, ki se ga določi, uporabiti v običajnih postopkih zaradi insolventnosti ter v postopkih odpisa dolga ali pretvorbe pri postopku reševanja. To bi olajšalo določitev cene dolga.

| (35a) | Harmonizacije zakonodaje o insolventnosti po vsej Uniji, ki bi pomenila velik korak pri oblikovanju pravega notranjega trga, še nismo dosegli. Vendar pa zaradi harmonizacije, uvedene z Direktivo [DSRB], velja enaka hierarhija terjatev upnikov v primeru insolventnosti, ki vključuje dajanje prednosti imetnikom vlog, tako za subjekte s sedežem v državah članicah, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu, kot za tiste s sedežem v drugih državah članicah. Ta harmonizacija odpravlja pomemben vir regulativne arbitraže. Treba pa bi bilo narediti korak naprej v smeri ureditve Unije za insolventnost. |
| --- | --- |

(35a)

Harmonizacije zakonodaje o insolventnosti po vsej Uniji, ki bi pomenila velik korak pri oblikovanju pravega notranjega trga, še nismo dosegli. Vendar pa zaradi harmonizacije, uvedene z Direktivo [DSRB], velja enaka hierarhija terjatev upnikov v primeru insolventnosti, ki vključuje dajanje prednosti imetnikom vlog, tako za subjekte s sedežem v državah članicah, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu, kot za tiste s sedežem v drugih državah članicah. Ta harmonizacija odpravlja pomemben vir regulativne arbitraže. Treba pa bi bilo narediti korak naprej v smeri ureditve Unije za insolventnost.

| (36) | Komisija bi morala
  na podlagi osnutka sklepa, ki ga pripravi odbor,
  zagotoviti okvir ukrepa za reševanje, ki naj bi se sprejel
  po načrtih za reševanje zadevnih subjektov in
  odvisno od okoliščin primera, poleg tega bi moral biti sposoben določiti vse potrebne instrumente za reševanje, ki naj bi se uporabili. Znotraj jasnega in natančnega okvira bi se moral odbor odločiti o podrobnem programu reševanja. Zadevni instrumenti za reševanje bi morali vključevati instrument prodaje poslovanja, instrument premostitvene institucije, instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi in instrument ločevanja sredstev,
  kot je določeno
  v Direktivi [DSRB]. Okvir bi moral omogočati oceno, ali so izpolnjeni pogoji za odpis dolga in pretvorbo kapitalskih instrumentov. |
| --- | --- |

(36)

Komisija bi morala
  na podlagi osnutka sklepa, ki ga pripravi odbor,
  zagotoviti okvir ukrepa za reševanje, ki naj bi se sprejel
  po načrtih za reševanje zadevnih subjektov in
  odvisno od okoliščin primera, poleg tega bi moral biti sposoben določiti vse potrebne instrumente za reševanje, ki naj bi se uporabili. Znotraj jasnega in natančnega okvira bi se moral odbor odločiti o podrobnem programu reševanja. Zadevni instrumenti za reševanje bi morali vključevati instrument prodaje poslovanja, instrument premostitvene institucije, instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi in instrument ločevanja sredstev,
  kot je določeno
  v Direktivi [DSRB]. Okvir bi moral omogočati oceno, ali so izpolnjeni pogoji za odpis dolga in pretvorbo kapitalskih instrumentov.

| (37) | Instrument prodaje poslovanja bi moral
  v skladu z Direktivo [DSRB]
  omogočati prodajo institucije ali delov njenega poslovanja enemu ali več kupcem brez soglasja delničarjev. |
| --- | --- |

(37)

Instrument prodaje poslovanja bi moral
  v skladu z Direktivo [DSRB]
  omogočati prodajo institucije ali delov njenega poslovanja enemu ali več kupcem brez soglasja delničarjev.

| (38) | Instrument ločevanja sredstev bi moral
  v skladu z Direktivo [DSRB]
  organom omogočati prenos premalo donosnih ali oslabljenih sredstev na ločen nosilec. Ta instrument bi se lahko uporabil le v povezavi z drugimi instrumenti, da se prepreči neupravičena konkurenčna prednost propadajoče institucije. |
| --- | --- |

(38)

Instrument ločevanja sredstev bi moral
  v skladu z Direktivo [DSRB]
  organom omogočati prenos premalo donosnih ali oslabljenih sredstev na ločen nosilec. Ta instrument bi se lahko uporabil le v povezavi z drugimi instrumenti, da se prepreči neupravičena konkurenčna prednost propadajoče institucije.

| (39) | Z učinkovito ureditvijo reševanja bi bilo treba čim bolj zmanjšati stroške reševanja propadajoče institucije, ki jih krijejo davkoplačevalci. Prav tako bi morala zagotoviti, da je celo večje, sistemsko pomembne institucije mogoče rešiti, ne da bi bila pri tem ogrožena finančna stabilnost. To se lahko doseže z instrumentom za reševanje z zasebnimi sredstvi, ki zagotavlja, da delničarji in upniki subjekta prevzamejo ustrezen del izgub in zadevnih stroškov. V ta namen bi morala biti zakonska pooblastila za odpis dolga vključena v okvir za reševanje kot dodatna možnost v povezavi z drugimi instrumenti za reševanje, kot priporoča odbor za finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(39)

Z učinkovito ureditvijo reševanja bi bilo treba čim bolj zmanjšati stroške reševanja propadajoče institucije, ki jih krijejo davkoplačevalci. Prav tako bi morala zagotoviti, da je celo večje, sistemsko pomembne institucije mogoče rešiti, ne da bi bila pri tem ogrožena finančna stabilnost. To se lahko doseže z instrumentom za reševanje z zasebnimi sredstvi, ki zagotavlja, da delničarji in upniki subjekta prevzamejo ustrezen del izgub in zadevnih stroškov. V ta namen bi morala biti zakonska pooblastila za odpis dolga vključena v okvir za reševanje kot dodatna možnost v povezavi z drugimi instrumenti za reševanje, kot priporoča odbor za finančno stabilnost.

| (40) | V skladu z Direktivo [DSRB] je
  za zagotovitev potrebne prilagodljivosti pri razdelitvi izgub med upnike v različnih okoliščinah ▌primerno, da se instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi uporabi, kadar je cilj propadajočo institucijo rešiti kot delujoče podjetje, če obstaja realna možnost, da začne institucija ponovno uspešno poslovati, ter kadar se sistemsko pomembne storitve prenesejo na premostitveno institucijo in preostali del institucije preneha poslovati in se postopno zapre. |
| --- | --- |

(40)

V skladu z Direktivo [DSRB] je
  za zagotovitev potrebne prilagodljivosti pri razdelitvi izgub med upnike v različnih okoliščinah ▌primerno, da se instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi uporabi, kadar je cilj propadajočo institucijo rešiti kot delujoče podjetje, če obstaja realna možnost, da začne institucija ponovno uspešno poslovati, ter kadar se sistemsko pomembne storitve prenesejo na premostitveno institucijo in preostali del institucije preneha poslovati in se postopno zapre.

| (41) | Kadar se instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi uporabi za obnovitev kapitala propadajoče institucije, da se omogoči nadaljevanje njenega poslovanja, bi bilo treba
  v skladu z Direktivo [DSRB]
  poleg uporabe tega instrumenta vedno zamenjati tudi poslovodstvo ter pozneje prestrukturirati institucijo in njene dejavnosti tako, da se odpravijo razlogi za njen propad. To prestrukturiranje bi bilo treba izvesti z načrtom reorganizacije poslovanja. |
| --- | --- |

(41)

Kadar se instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi uporabi za obnovitev kapitala propadajoče institucije, da se omogoči nadaljevanje njenega poslovanja, bi bilo treba
  v skladu z Direktivo [DSRB]
  poleg uporabe tega instrumenta vedno zamenjati tudi poslovodstvo ter pozneje prestrukturirati institucijo in njene dejavnosti tako, da se odpravijo razlogi za njen propad. To prestrukturiranje bi bilo treba izvesti z načrtom reorganizacije poslovanja.

| (42) | V skladu z Direktivo [DSRB]
  instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi ni primerno uporabiti za terjatve, ki so zavarovane s poroštvom, premoženjem ali drugim jamstvom. Vendar bi bilo treba omogočiti, da se lahko instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi uporabi za čim več nezavarovanih obveznosti propadajoče institucije, da se tako zagotovi učinkovitost tega instrumenta in doseganje njegovih ciljev. Kljub temu je primerno iz področja uporabe instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi izključiti nekatere vrste nezavarovanih obveznosti. Zaradi javnega reda in učinkovitega reševanja se instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi ne bi smel uporabljati za vloge, zaščitene z Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), obveznosti do delojemalcev propadajoče institucije ali komercialne terjatve, povezane s blagom in storitvami, ki so potrebni za tekoče poslovanje institucije. |
| --- | --- |

(42)

V skladu z Direktivo [DSRB]
  instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi ni primerno uporabiti za terjatve, ki so zavarovane s poroštvom, premoženjem ali drugim jamstvom. Vendar bi bilo treba omogočiti, da se lahko instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi uporabi za čim več nezavarovanih obveznosti propadajoče institucije, da se tako zagotovi učinkovitost tega instrumenta in doseganje njegovih ciljev. Kljub temu je primerno iz področja uporabe instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi izključiti nekatere vrste nezavarovanih obveznosti. Zaradi javnega reda in učinkovitega reševanja se instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi ne bi smel uporabljati za vloge, zaščitene z Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), obveznosti do delojemalcev propadajoče institucije ali komercialne terjatve, povezane s blagom in storitvami, ki so potrebni za tekoče poslovanje institucije.

| (43) | V skladu z Direktivo [DSRB] se
  za imetnike vlog, zajamčene s sistemom zajamčenih vlog, ▌instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi ne bi smel uporabljati. ▌Izvajanje pooblastil za reševanje z zasebnimi sredstvi bi zagotovilo, da bi imeli imetniki vlog še naprej dostop do svojih vlog ▌. |
| --- | --- |

(43)

V skladu z Direktivo [DSRB] se
  za imetnike vlog, zajamčene s sistemom zajamčenih vlog, ▌instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi ne bi smel uporabljati. ▌Izvajanje pooblastil za reševanje z zasebnimi sredstvi bi zagotovilo, da bi imeli imetniki vlog še naprej dostop do svojih vlog ▌.

| (44) | Da bi si delničarji in podrejeni upniki delili breme, kot to zahtevajo pravila o državni pomoči, bi lahko enotni mehanizem za reševanje od začetka veljavnosti te uredbe
  in Direktive [DSRB]
  po analogiji uporabljal instrument reševanja z zasebnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(44)

Da bi si delničarji in podrejeni upniki delili breme, kot to zahtevajo pravila o državni pomoči, bi lahko enotni mehanizem za reševanje od začetka veljavnosti te uredbe
  in Direktive [DSRB]
  po analogiji uporabljal instrument reševanja z zasebnimi sredstvi.

| (45) | Za preprečitev, da bi institucije svoje obveznosti strukturirale na način, ki ovira učinkovitost instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi, bi moral biti odbor sposoben določiti, da morajo institucije vedno imeti skupen znesek (izražen kot odstotek vseh obveznosti institucije) lastnih sredstev, podrejenega dolga in nadrejenih obveznosti, za katere se uporablja instrument reševanja z zasebnimi sredstvi, ki ne štejejo kot lastna sredstva za namene Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter Direktive 2013/36/EU z dne 26. junija 2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9);
  ta znesek bi moral biti naveden v načrtu reševanja
  . |
| --- | --- |

(45)

Za preprečitev, da bi institucije svoje obveznosti strukturirale na način, ki ovira učinkovitost instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi, bi moral biti odbor sposoben določiti, da morajo institucije vedno imeti skupen znesek (izražen kot odstotek vseh obveznosti institucije) lastnih sredstev, podrejenega dolga in nadrejenih obveznosti, za katere se uporablja instrument reševanja z zasebnimi sredstvi, ki ne štejejo kot lastna sredstva za namene Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter Direktive 2013/36/EU z dne 26. junija 2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9);
  ta znesek bi moral biti naveden v načrtu reševanja
  .

| (46) | Najboljša metoda reševanja bi morala biti odvisna od okoliščin primera in v ta namen bi morali biti na voljo vsi instrumenti za reševanje, ki jih določa Direktiva [DSRB]
  , in se v skladu z njo uporabljati
  . |
| --- | --- |

(46)

Najboljša metoda reševanja bi morala biti odvisna od okoliščin primera in v ta namen bi morali biti na voljo vsi instrumenti za reševanje, ki jih določa Direktiva [DSRB]
  , in se v skladu z njo uporabljati
  .

| (47) | Direktiva [DSRB] je prenesla pooblastila za odpis dolga in pretvorbo kapitalskih instrumentov na nacionalne organe za reševanje, ker lahko pogoji za odpis in pretvorbo kapitalskih instrumentov sovpadajo s pogoji za reševanje in v tem primeru je treba pripraviti oceno, ali sta zgolj odpis in pretvorba kapitalskih instrumentov dovolj za obnovo finančne trdnosti zadevnega subjekta ali je treba sprejeti tudi ukrep za reševanje. Praviloma se bo uporabljala v zvezi z reševanjem.
  Odbor in
  Komisija bi morala nadomestiti nacionalni organ tudi v tej funkciji in bi zato morala biti pooblaščena, da
  ocenita
  , ali so pogoji za odpis dolga in pretvorbo kapitalskih instrumentov izpolnjeni, ter odločiti, ali naj
  se
  za zadevni subjekt začne postopek reševanja, če so zahteve za reševanje tudi izpolnjene. |
| --- | --- |

(47)

Direktiva [DSRB] je prenesla pooblastila za odpis dolga in pretvorbo kapitalskih instrumentov na nacionalne organe za reševanje, ker lahko pogoji za odpis in pretvorbo kapitalskih instrumentov sovpadajo s pogoji za reševanje in v tem primeru je treba pripraviti oceno, ali sta zgolj odpis in pretvorba kapitalskih instrumentov dovolj za obnovo finančne trdnosti zadevnega subjekta ali je treba sprejeti tudi ukrep za reševanje. Praviloma se bo uporabljala v zvezi z reševanjem.
  Odbor in
  Komisija bi morala nadomestiti nacionalni organ tudi v tej funkciji in bi zato morala biti pooblaščena, da
  ocenita
  , ali so pogoji za odpis dolga in pretvorbo kapitalskih instrumentov izpolnjeni, ter odločiti, ali naj
  se
  za zadevni subjekt začne postopek reševanja, če so zahteve za reševanje tudi izpolnjene.

| (48) | Učinkovitost in enotnost ukrepa reševanja bi morala biti zagotovljena v vseh sodelujočih državah članicah. V ta namen bi moral biti odbor pooblaščen, da
  izda navodila neposredno instituciji v postopku reševanja,
  če nacionalni organ za reševanje ni izvedel sklepa odbora ali ga ni izvedel ustrezno ▌. |
| --- | --- |

(48)

Učinkovitost in enotnost ukrepa reševanja bi morala biti zagotovljena v vseh sodelujočih državah članicah. V ta namen bi moral biti odbor pooblaščen, da
  izda navodila neposredno instituciji v postopku reševanja,
  če nacionalni organ za reševanje ni izvedel sklepa odbora ali ga ni izvedel ustrezno ▌.

| (49) | Za izboljšanje učinkovitosti enotnega mehanizma za reševanje, bi moral odbor v vseh okoliščinah tesno sodelovati z Evropskim bančnim organom. Po potrebi bi moral odbor sodelovati tudi z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge, Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskim odborom za sistemska tveganja ter drugimi organi, ki so del Evropskega sistema finančnega nadzora. Poleg tega bi moral odbor tesno sodelovati z ECB in drugimi organi, ki so pooblaščeni za nadzor kreditnih institucij v okviru ENM, zlasti v zvezi s skupinami, ki so pod konsolidiranim nadzorom ECB. Za učinkovito upravljanje postopka reševanja bank v težavah, bi moral odbor sodelovati z nacionalnimi organi za reševanje na vseh stopnjah postopka reševanja. Zato je sodelovanje s slednjim potrebno ne le za izvajanje odločitev o reševanju, ki jih sprejme odbor, ampak tudi pred sprejetjem vsakršne odločitve o reševanju, na stopnji načrtovanja reševanja ali v fazi zgodnjega posredovanja.
  Komisija bi morala pri izvajanju nalog v okviru te uredbe tesno sodelovati z organom EBA in ustrezno upoštevati smernice in priporočila, ki jih izda. |
| --- | --- |

(49)

Za izboljšanje učinkovitosti enotnega mehanizma za reševanje, bi moral odbor v vseh okoliščinah tesno sodelovati z Evropskim bančnim organom. Po potrebi bi moral odbor sodelovati tudi z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge, Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskim odborom za sistemska tveganja ter drugimi organi, ki so del Evropskega sistema finančnega nadzora. Poleg tega bi moral odbor tesno sodelovati z ECB in drugimi organi, ki so pooblaščeni za nadzor kreditnih institucij v okviru ENM, zlasti v zvezi s skupinami, ki so pod konsolidiranim nadzorom ECB. Za učinkovito upravljanje postopka reševanja bank v težavah, bi moral odbor sodelovati z nacionalnimi organi za reševanje na vseh stopnjah postopka reševanja. Zato je sodelovanje s slednjim potrebno ne le za izvajanje odločitev o reševanju, ki jih sprejme odbor, ampak tudi pred sprejetjem vsakršne odločitve o reševanju, na stopnji načrtovanja reševanja ali v fazi zgodnjega posredovanja.
  Komisija bi morala pri izvajanju nalog v okviru te uredbe tesno sodelovati z organom EBA in ustrezno upoštevati smernice in priporočila, ki jih izda.

| (49a) | Organ bi moral pri uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje zagotoviti, da so zaposleni in njihovi predstavniki obveščeni ter da se opravi posvetovanje z njimi, kot določa Direktiva [DSRB]. Po potrebi bi bilo treba v zvezi s tem upoštevati kolektivne pogodbe ali druge sporazume, ki jih zagotovijo socialni partnerji. |
| --- | --- |

(49a)

Organ bi moral pri uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje zagotoviti, da so zaposleni in njihovi predstavniki obveščeni ter da se opravi posvetovanje z njimi, kot določa Direktiva [DSRB]. Po potrebi bi bilo treba v zvezi s tem upoštevati kolektivne pogodbe ali druge sporazume, ki jih zagotovijo socialni partnerji.

| (50) | Ker odbor nadomešča nacionalne organe za reševanje sodelujočih držav članic pri njihovih odločitvah o reševanju, bi moral odbor te organe nadomestiti tudi za potrebe sodelovanja z nesodelujočimi državami članicami v zvezi s funkcijami reševanja. Zlasti bi moral odbor zastopati vse organe iz sodelujočih držav članic v kolegijih za reševanje, vključno z organi iz nesodelujočih držav članic. |
| --- | --- |

(50)

Ker odbor nadomešča nacionalne organe za reševanje sodelujočih držav članic pri njihovih odločitvah o reševanju, bi moral odbor te organe nadomestiti tudi za potrebe sodelovanja z nesodelujočimi državami članicami v zvezi s funkcijami reševanja. Zlasti bi moral odbor zastopati vse organe iz sodelujočih držav članic v kolegijih za reševanje, vključno z organi iz nesodelujočih držav članic.

| (50a) | Odbor in organi za reševanje iz držav članic, ki niso sodelujoče države članice, bi morali skleniti memorandum o soglasju, ki bi vseboval splošne pogoje njihovega sodelovanja pri izvajanju nalog v okviru Direktive [DSRB]. V memorandumu o soglasju bi lahko med drugim pojasnili posvetovanje v zvezi z odločitvami Komisije in odbora, ki vplivajo na podrejena podjetja ali podružnice s sedežem v nesodelujoči državi članici, katerih nadrejeno podjetje ima sedež v sodelujoči državi članici. Memorandum o soglasju bi bilo treba redno pregledovati. |
| --- | --- |

(50a)

Odbor in organi za reševanje iz držav članic, ki niso sodelujoče države članice, bi morali skleniti memorandum o soglasju, ki bi vseboval splošne pogoje njihovega sodelovanja pri izvajanju nalog v okviru Direktive [DSRB]. V memorandumu o soglasju bi lahko med drugim pojasnili posvetovanje v zvezi z odločitvami Komisije in odbora, ki vplivajo na podrejena podjetja ali podružnice s sedežem v nesodelujoči državi članici, katerih nadrejeno podjetje ima sedež v sodelujoči državi članici. Memorandum o soglasju bi bilo treba redno pregledovati.

| (51) | Ker številne institucije ne delujejo le znotraj Unije, ampak v mednarodnem okolju, bi moral učinkovit mehanizem za reševanje določiti načela sodelovanja z zadevnimi organi tretje države. Podpora organom tretje države bi morala biti zagotovljena v skladu s pravnim okvirom iz člena 88 Direktive [DSRB]. V ta namen bi moral biti odbor, ker bi moral biti edini organ, pooblaščen za reševanje propadajočih bank v sodelujočih državah članicah, izključno pooblaščen za sklepanje nezavezujočih sporazumov o sodelovanju s temi organi tretjih držav v imenu nacionalnih organov sodelujočih držav članic. |
| --- | --- |

(51)

Ker številne institucije ne delujejo le znotraj Unije, ampak v mednarodnem okolju, bi moral učinkovit mehanizem za reševanje določiti načela sodelovanja z zadevnimi organi tretje države. Podpora organom tretje države bi morala biti zagotovljena v skladu s pravnim okvirom iz člena 88 Direktive [DSRB]. V ta namen bi moral biti odbor, ker bi moral biti edini organ, pooblaščen za reševanje propadajočih bank v sodelujočih državah članicah, izključno pooblaščen za sklepanje nezavezujočih sporazumov o sodelovanju s temi organi tretjih držav v imenu nacionalnih organov sodelujočih držav članic.

| (52) | Za uspešno opravljanje svojih nalog bi moral imeti odbor ustrezna preiskovalna pooblastila. Odbor bi moral biti pooblaščen, da zahteva vse potrebne informacije neposredno ali prek nacionalnih organov za reševanje ter izvede inšpekcijske preglede na kraju samem, po potrebi v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi
  , pri tem pa v celoti izrabiti vse informacije, ki jih imajo na voljo ECB in nacionalni pristojni organi
  . V okviru reševanja bi bili inšpekcijski pregledi na kraju samem na voljo odboru za učinkovito spremljanje izvajanja s strani nacionalnih organov ter za zagotovitev, da Komisija in odbor sprejemata svoje odločitve na podlagi popolnoma točnih informacij. |
| --- | --- |

(52)

Za uspešno opravljanje svojih nalog bi moral imeti odbor ustrezna preiskovalna pooblastila. Odbor bi moral biti pooblaščen, da zahteva vse potrebne informacije neposredno ali prek nacionalnih organov za reševanje ter izvede inšpekcijske preglede na kraju samem, po potrebi v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi
  , pri tem pa v celoti izrabiti vse informacije, ki jih imajo na voljo ECB in nacionalni pristojni organi
  . V okviru reševanja bi bili inšpekcijski pregledi na kraju samem na voljo odboru za učinkovito spremljanje izvajanja s strani nacionalnih organov ter za zagotovitev, da Komisija in odbor sprejemata svoje odločitve na podlagi popolnoma točnih informacij.

| (53) | Da bi se odboru zagotovil dostop do vseh zadevnih informacij, se
  zadevni subjekti in njihovi
  zaposleni ne bi smeli sklicevati na pravila o poslovni skrivnosti, s čimer bi lahko preprečili razkritje informacij odboru.
  Obenem se razkritje teh informacij odboru ne bi smelo obravnavati kot kršitev poslovne skrivnosti. |
| --- | --- |

(53)

Da bi se odboru zagotovil dostop do vseh zadevnih informacij, se
  zadevni subjekti in njihovi
  zaposleni ne bi smeli sklicevati na pravila o poslovni skrivnosti, s čimer bi lahko preprečili razkritje informacij odboru.
  Obenem se razkritje teh informacij odboru ne bi smelo obravnavati kot kršitev poslovne skrivnosti.

| (54) | Za zagotovitev, da se odločitve, sprejete v okviru enotnega mehanizma za reševanje, spoštujejo, bi bilo treba v primeru kršitve določiti sorazmerne in odvračilne
  kazni
  . Odbor bi moral biti pooblaščen, da od nacionalnih organov za reševanje zahteva naložitev
  upravne kazni
  ali periodične denarne kazni
  subjektom
  , ki ne upoštevajo obveznosti iz njegovih sklepov. Za zagotovitev doslednih, učinkovitih in uspešnih praks izvrševanja bi moral biti odbor pooblaščen za izdajo smernic, naslovljenih na nacionalne organe za reševanje, v zvezi z uporabo
  upravnih
  in denarnih kazni. |
| --- | --- |

(54)

Za zagotovitev, da se odločitve, sprejete v okviru enotnega mehanizma za reševanje, spoštujejo, bi bilo treba v primeru kršitve določiti sorazmerne in odvračilne
  kazni
  . Odbor bi moral biti pooblaščen, da od nacionalnih organov za reševanje zahteva naložitev
  upravne kazni
  ali periodične denarne kazni
  subjektom
  , ki ne upoštevajo obveznosti iz njegovih sklepov. Za zagotovitev doslednih, učinkovitih in uspešnih praks izvrševanja bi moral biti odbor pooblaščen za izdajo smernic, naslovljenih na nacionalne organe za reševanje, v zvezi z uporabo
  upravnih
  in denarnih kazni.

| (55) | Kadar nacionalni organ za reševanje krši pravila enotnega mehanizma za reševanje tako, da ne uporablja pooblastil, ki so mu podeljena v skladu z nacionalnim pravom za izvajanje navodil odbora, je lahko zadevna država članica odgovorna, da nadomesti vsakršno škodo, povzročeno posameznikom, po potrebi tudi subjektu ali skupini v postopku reševanja, ali vsakemu upniku ali delu subjekta ali skupine v kateri koli državi članici, v skladu s sodno prakso navedenega prava. |
| --- | --- |

(55)

Kadar nacionalni organ za reševanje krši pravila enotnega mehanizma za reševanje tako, da ne uporablja pooblastil, ki so mu podeljena v skladu z nacionalnim pravom za izvajanje navodil odbora, je lahko zadevna država članica odgovorna, da nadomesti vsakršno škodo, povzročeno posameznikom, po potrebi tudi subjektu ali skupini v postopku reševanja, ali vsakemu upniku ali delu subjekta ali skupine v kateri koli državi članici, v skladu s sodno prakso navedenega prava.

| (56) | Določiti bi bilo treba ustrezna pravila za proračun odbora, pripravo proračuna, sprejetje notranjih pravil o določitvi postopka za določitev in izvajanje njegovega proračuna
  , spremljanje in nadzor proračuna, ki bi ju opravil odbor na plenarni seji,
  ter notranjo in zunanjo revizijo računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

(56)

Določiti bi bilo treba ustrezna pravila za proračun odbora, pripravo proračuna, sprejetje notranjih pravil o določitvi postopka za določitev in izvajanje njegovega proračuna
  , spremljanje in nadzor proračuna, ki bi ju opravil odbor na plenarni seji,
  ter notranjo in zunanjo revizijo računovodskih izkazov.

| (56a) | Odbor bi moral v okviru plenarne seje sprejeti, spremljati in nadzirati tudi svoj letni delovni program ter izdati mnenja in priporočila glede osnutka poročila izvršnega direktorja, ki bi moralo vsebovati oddelek o dejavnostih reševanja, tudi o tekočih primerih reševanja, ter oddelek o finančnih in upravnih zadevah. |
| --- | --- |

(56a)

Odbor bi moral v okviru plenarne seje sprejeti, spremljati in nadzirati tudi svoj letni delovni program ter izdati mnenja in priporočila glede osnutka poročila izvršnega direktorja, ki bi moralo vsebovati oddelek o dejavnostih reševanja, tudi o tekočih primerih reševanja, ter oddelek o finančnih in upravnih zadevah.

| (57) | Obstajajo okoliščine, ko je učinkovitost uporabljenih instrumentov za reševanje odvisna od razpoložljivosti kratkoročnega financiranja za institucijo ali premostitveno institucijo, zagotovitve jamstev potencialnim kupcem ali zagotovitve kapitala premostitveni instituciji. Zato je pomembno ustanoviti sklad, da se prepreči uporaba javnih sredstev v takšne namene. |
| --- | --- |

(57)

Obstajajo okoliščine, ko je učinkovitost uporabljenih instrumentov za reševanje odvisna od razpoložljivosti kratkoročnega financiranja za institucijo ali premostitveno institucijo, zagotovitve jamstev potencialnim kupcem ali zagotovitve kapitala premostitveni instituciji. Zato je pomembno ustanoviti sklad, da se prepreči uporaba javnih sredstev v takšne namene.

| (58) | Potrebno je zagotoviti, da je sklad v celoti na voljo za namene reševanja propadajočih institucij. Zato se sklada ne bi smelo uporabljati za druge namene, kot je učinkovito izvajanje instrumentov za reševanje in pooblastil. Poleg tega bi ga bilo treba uporabljati le v skladu z veljavnimi cilji in načeli reševanja
  ter ob polnem spoštovanju določb iz Direktive [DSRB]
  . V skladu s tem bi moral odbor zagotoviti, da vse izgube, stroške ali druge odhodke, nastale v zvezi z uporabo instrumentov za reševanje, najprej krijejo delničarji in upniki institucije v postopku reševanja. Šele če se sredstva delničarjev in upnikov izčrpajo, bi moral sklad kriti izgube, stroške ali druge odhodke, nastale v zvezi z instrumenti za reševanje. |
| --- | --- |

(58)

Potrebno je zagotoviti, da je sklad v celoti na voljo za namene reševanja propadajočih institucij. Zato se sklada ne bi smelo uporabljati za druge namene, kot je učinkovito izvajanje instrumentov za reševanje in pooblastil. Poleg tega bi ga bilo treba uporabljati le v skladu z veljavnimi cilji in načeli reševanja
  ter ob polnem spoštovanju določb iz Direktive [DSRB]
  . V skladu s tem bi moral odbor zagotoviti, da vse izgube, stroške ali druge odhodke, nastale v zvezi z uporabo instrumentov za reševanje, najprej krijejo delničarji in upniki institucije v postopku reševanja. Šele če se sredstva delničarjev in upnikov izčrpajo, bi moral sklad kriti izgube, stroške ali druge odhodke, nastale v zvezi z instrumenti za reševanje.

| (59) | Praviloma bi moral finančni sektor zagotoviti prispevke pred kakršnim koli ukrepom za reševanje in neodvisno od njega. Če s predhodnim financiranjem ni mogoče pokriti izgub ali stroškov, ki nastanejo zaradi uporabe sklada, bi bilo treba za pokrivanje dodatnih stroškov ali izgub zbrati dodatne prispevke. Poleg tega bi moral imeti sklad možnost pridobiti posojila ali druge oblike pomoči finančnih institucij ali drugih tretjih oseb, kadar njegova razpoložljiva sredstva ne zadoščajo za kritje izgub, stroškov in drugih odhodkov, ki nastanejo z uporabo sklada, in izredni naknadni prispevki niso takoj na voljo. |
| --- | --- |

(59)

Praviloma bi moral finančni sektor zagotoviti prispevke pred kakršnim koli ukrepom za reševanje in neodvisno od njega. Če s predhodnim financiranjem ni mogoče pokriti izgub ali stroškov, ki nastanejo zaradi uporabe sklada, bi bilo treba za pokrivanje dodatnih stroškov ali izgub zbrati dodatne prispevke. Poleg tega bi moral imeti sklad možnost pridobiti posojila ali druge oblike pomoči finančnih institucij ali drugih tretjih oseb, kadar njegova razpoložljiva sredstva ne zadoščajo za kritje izgub, stroškov in drugih odhodkov, ki nastanejo z uporabo sklada, in izredni naknadni prispevki niso takoj na voljo.

| (59a) | Če so v državah članicah zaradi krize že uvedene dajatve za banke, davki ali prispevki za reševanje, bi jih bilo treba nadomestiti s prispevki v sklad, da bi preprečili dvojno plačevanje. |
| --- | --- |

(59a)

Če so v državah članicah zaradi krize že uvedene dajatve za banke, davki ali prispevki za reševanje, bi jih bilo treba nadomestiti s prispevki v sklad, da bi preprečili dvojno plačevanje.

| (60) | Da bi dosegli kritično maso in se izognili procikličnim učinkom, ki bi se pojavili, če bi se moral sklad v sistemski krizi zanašati le na naknadne prispevke, je nujno, da predhodno razpoložljiva finančna sredstva sklada dosegajo določeno ciljno raven. |
| --- | --- |

(60)

Da bi dosegli kritično maso in se izognili procikličnim učinkom, ki bi se pojavili, če bi se moral sklad v sistemski krizi zanašati le na naknadne prispevke, je nujno, da predhodno razpoložljiva finančna sredstva sklada dosegajo določeno ciljno raven.

| (60a) | Ciljno raven sklada bi bilo treba določiti kot odstotek zneska kritih vlog vseh kreditnih institucij, ki imajo dovoljenje v sodelujočih državah članicah. Ker pa bi bilo glede na funkcije sklada ustreznejše referenčno merilo znesek vseh obveznosti teh institucij, bi morala Komisija oceniti, ali bi bilo treba referenčno vrednost glede na te obveznosti, ki bi jo bilo treba doseči poleg ciljne ravni financiranja, uvesti v prihodnosti in pri tem ohraniti enake pogoje v skladu z Direktivo [DSRB]. |
| --- | --- |

(60a)

Ciljno raven sklada bi bilo treba določiti kot odstotek zneska kritih vlog vseh kreditnih institucij, ki imajo dovoljenje v sodelujočih državah članicah. Ker pa bi bilo glede na funkcije sklada ustreznejše referenčno merilo znesek vseh obveznosti teh institucij, bi morala Komisija oceniti, ali bi bilo treba referenčno vrednost glede na te obveznosti, ki bi jo bilo treba doseči poleg ciljne ravni financiranja, uvesti v prihodnosti in pri tem ohraniti enake pogoje v skladu z Direktivo [DSRB].

| (61) | Določiti bi bilo treba ustrezen časovni okvir za dosego ciljne ravni financiranja sklada. Vendar bi moralo biti skladu omogočeno, da prilagodi obdobje prispevkov tako, da upošteva velika izplačila iz sklada. |
| --- | --- |

(61)

Določiti bi bilo treba ustrezen časovni okvir za dosego ciljne ravni financiranja sklada. Vendar bi moralo biti skladu omogočeno, da prilagodi obdobje prispevkov tako, da upošteva velika izplačila iz sklada.

| (61a) | Da bi odpravili povezanost med državami in bankami ter zagotovili učinkovitost in verodostojnost enotnega mehanizma za reševanje, zlasti dokler sklad za reševanje ni v celoti financiran, je bistveno, da se v razumnem času po začetku veljavnosti te uredbe vzpostavi evropski instrument za javna posojila. Sklad bi moral v dogovorjenem roku povrniti vsa posojila iz tega instrumenta posojil. Ta instrument posojil bi zagotovil takojšnjo razpoložljivost ustreznih finančnih sredstev za namene iz te uredbe. |
| --- | --- |

(61a)

Da bi odpravili povezanost med državami in bankami ter zagotovili učinkovitost in verodostojnost enotnega mehanizma za reševanje, zlasti dokler sklad za reševanje ni v celoti financiran, je bistveno, da se v razumnem času po začetku veljavnosti te uredbe vzpostavi evropski instrument za javna posojila. Sklad bi moral v dogovorjenem roku povrniti vsa posojila iz tega instrumenta posojil. Ta instrument posojil bi zagotovil takojšnjo razpoložljivost ustreznih finančnih sredstev za namene iz te uredbe.

| (62) | Če so sodelujoče države članice že vzpostavile nacionalne sheme za financiranje reševanja, bi morale biti sposobne zagotoviti, da nacionalne sheme za financiranje reševanja uporabijo razpoložljiva finančna sredstva, ki so jih v preteklosti v obliki predhodnih prispevkov zbrale od institucij, da institucijam povrnejo predhodne prispevke, ki bi jih te morale vplačati v sklad. Takšno povračilo ne bi smelo posegati v obveznosti držav članic iz Direktive 94/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(62)

Če so sodelujoče države članice že vzpostavile nacionalne sheme za financiranje reševanja, bi morale biti sposobne zagotoviti, da nacionalne sheme za financiranje reševanja uporabijo razpoložljiva finančna sredstva, ki so jih v preteklosti v obliki predhodnih prispevkov zbrale od institucij, da institucijam povrnejo predhodne prispevke, ki bi jih te morale vplačati v sklad. Takšno povračilo ne bi smelo posegati v obveznosti držav članic iz Direktive 94/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (63) | Za zagotovitev poštenega izračuna prispevkov in spodbujanje poslovanja po modelu, ki predstavlja manj tveganja, bi bilo treba pri prispevkih v sklad
  , ki jih mora v skladu z direktivo [DSRB] in delegiranimi akti, sprejetimi na njeni podlagi, ter po posvetovanju s pristojnim organom določiti odbor,
  upoštevati stopnjo tveganja kreditnih institucij. |
| --- | --- |

(63)

Za zagotovitev poštenega izračuna prispevkov in spodbujanje poslovanja po modelu, ki predstavlja manj tveganja, bi bilo treba pri prispevkih v sklad
  , ki jih mora v skladu z direktivo [DSRB] in delegiranimi akti, sprejetimi na njeni podlagi, ter po posvetovanju s pristojnim organom določiti odbor,
  upoštevati stopnjo tveganja kreditnih institucij.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (65) | Za zaščito vrednosti zneskov v skladu bi bilo treba te zneske vložiti v dovolj varna, razpršena in likvidna sredstva. |
| --- | --- |

(65)

Za zaščito vrednosti zneskov v skladu bi bilo treba te zneske vložiti v dovolj varna, razpršena in likvidna sredstva.

| (66) | Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU, da določi vrsto prispevkov v sklad in zadeve, za katere se prispevki plačajo, način za izračun zneska prispevkov in način njihovega plačila; da določi pravila glede registracije, računovodenja, poročanja in druga pravila, ki so potrebna za zagotovitev, da so prispevki v celoti in pravočasno plačani; se določi sistem prispevkov za institucije, ki so prejele dovoljenje za poslovanje po tem, ko je sklad dosegel ciljno raven; da določi merila za časovno razporeditev prispevkov; da določi razmere, v katerih se plačilo prispevkov lahko prestavi na zgodnejši čas; da določi merila za določitev
  zneska
  letnih prispevkov in da določi razmere in pogoje, v katerih se lahko institucija deloma ali v celoti oprosti plačila naknadnih prispevkov. |
| --- | --- |

(66)

Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU, da določi vrsto prispevkov v sklad in zadeve, za katere se prispevki plačajo, način za izračun zneska prispevkov in način njihovega plačila; da določi pravila glede registracije, računovodenja, poročanja in druga pravila, ki so potrebna za zagotovitev, da so prispevki v celoti in pravočasno plačani; se določi sistem prispevkov za institucije, ki so prejele dovoljenje za poslovanje po tem, ko je sklad dosegel ciljno raven; da določi merila za časovno razporeditev prispevkov; da določi razmere, v katerih se plačilo prispevkov lahko prestavi na zgodnejši čas; da določi merila za določitev
  zneska
  letnih prispevkov in da določi razmere in pogoje, v katerih se lahko institucija deloma ali v celoti oprosti plačila naknadnih prispevkov.

| (67) | Za ohranitev zaupnosti dela odbora bi morali njegovi člani, zaposleni odbora, vključno z zaposlenimi, ki se izmenjajo s sodelujočimi državami članicami ali napotijo iz teh držav za izvajanje nalog reševanja, upoštevati zahteve glede poslovne skrivnosti, tudi potem, ko njihove naloge prenehajo.
  Te zahteve bi morale veljati tudi za druge osebe, ki jih pooblasti odbor, ali za druge osebe, ki jih nacionalni organi držav članic za reševanje pooblastijo ali imenujejo za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ter za opazovalce, ki so povabljeni na plenarne in izvršne seje odbora.
  Za opravljanje nalog, ki so mu zaupane, bi moral biti odbor pod določenimi pogoji pooblaščen za izmenjavo informacij z nacionalnimi organi ali organi Unije. |
| --- | --- |

(67)

Za ohranitev zaupnosti dela odbora bi morali njegovi člani, zaposleni odbora, vključno z zaposlenimi, ki se izmenjajo s sodelujočimi državami članicami ali napotijo iz teh držav za izvajanje nalog reševanja, upoštevati zahteve glede poslovne skrivnosti, tudi potem, ko njihove naloge prenehajo.
  Te zahteve bi morale veljati tudi za druge osebe, ki jih pooblasti odbor, ali za druge osebe, ki jih nacionalni organi držav članic za reševanje pooblastijo ali imenujejo za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ter za opazovalce, ki so povabljeni na plenarne in izvršne seje odbora.
  Za opravljanje nalog, ki so mu zaupane, bi moral biti odbor pod določenimi pogoji pooblaščen za izmenjavo informacij z nacionalnimi organi ali organi Unije.

| (68) | Za zagotovitev, da je odbor zastopan v evropskem sistemu finančnega nadzora, bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1093/2010 spremeniti, da se odbor vključi v pojem pristojnih organov, ustanovljenih z navedeno uredbo. Takšno izenačenje položaja odbora in pristojnih organov v skladu z Uredbo (EU) št. 1093/2010 je skladno z nalogami, dodeljenimi organu EBA v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 1093/2010, v skladu s katerimi prispeva in aktivno sodeluje pri pripravi in usklajevanju načrtov za sanacijo in reševanje ter si prizadeva za reševanje propadajočih institucij in zlasti čezmejnih skupin. |
| --- | --- |

(68)

Za zagotovitev, da je odbor zastopan v evropskem sistemu finančnega nadzora, bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1093/2010 spremeniti, da se odbor vključi v pojem pristojnih organov, ustanovljenih z navedeno uredbo. Takšno izenačenje položaja odbora in pristojnih organov v skladu z Uredbo (EU) št. 1093/2010 je skladno z nalogami, dodeljenimi organu EBA v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 1093/2010, v skladu s katerimi prispeva in aktivno sodeluje pri pripravi in usklajevanju načrtov za sanacijo in reševanje ter si prizadeva za reševanje propadajočih institucij in zlasti čezmejnih skupin.

| (69) | Dokler odbor ni popolnoma operativen, bi morala biti Komisija odgovorna za začetne dejavnosti, vključno z zbiranjem prispevkov, ki so potrebni za kritje upravnih stroškov, ter za imenovanje začasnega izvršnega direktorja, ki bo pooblastil vsa potrebna plačila v imenu odbora. |
| --- | --- |

(69)

Dokler odbor ni popolnoma operativen, bi morala biti Komisija odgovorna za začetne dejavnosti, vključno z zbiranjem prispevkov, ki so potrebni za kritje upravnih stroškov, ter za imenovanje začasnega izvršnega direktorja, ki bo pooblastil vsa potrebna plačila v imenu odbora.

| (70) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti lastninsko pravico, pravico do varstva osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude,
  pravico zaposlenih do obveščenosti in posvetovanja v podjetju
  ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča, in jo je zato treba izvajati v skladu z navedenimi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(70)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti lastninsko pravico, pravico do varstva osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude,
  pravico zaposlenih do obveščenosti in posvetovanja v podjetju
  ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča, in jo je zato treba izvajati v skladu z navedenimi pravicami in načeli.

| (71) | Ker ciljev te uredbe, in sicer vzpostavitve učinkovitega in uspešnega enotnega evropskega okvira za reševanje kreditnih institucij in zagotavljanja skladne uporabe pravil za reševanje, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(71)

Ker ciljev te uredbe, in sicer vzpostavitve učinkovitega in uspešnega enotnega evropskega okvira za reševanje kreditnih institucij in zagotavljanja skladne uporabe pravil za reševanje, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

DEL I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa enotna pravila in enotni postopek za reševanje subjektov iz člena 2 s sedežem v sodelujočih državah članicah iz člena 4.

Odbor, ki se ustanovi na podlagi člena 38,
  skupaj s 
  Komisijo
  in organi za reševanje sodelujočih držav članic izvaja ta enotna pravila in postopke v okviru enotnega mehanizma za reševanje, ustanovljenega s to uredbo. Enotni mehanizem za reševanje bo podpiral enotni sklad za reševanje (v nadaljevanju: sklad).

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za naslednje subjekte:

| (a) | kreditne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

kreditne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah;

| (b) | nadrejena podjetja s sedežem v eni od sodelujočih držav članic, vključno s finančnimi holdingi in mešanimi finančnimi holdingi, kadar so ti predmet konsolidiranega nadzora ECB v skladu s členom 4(1)(i) Uredbe (EU) št. 1024/2013; |
| --- | --- |

(b)

nadrejena podjetja s sedežem v eni od sodelujočih držav članic, vključno s finančnimi holdingi in mešanimi finančnimi holdingi, kadar so ti predmet konsolidiranega nadzora ECB v skladu s členom 4(1)(i) Uredbe (EU) št. 1024/2013;

| (c) | investicijska podjetja in finančne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah, kadar so zajete pod konsolidiran nadzor nadrejenega podjetja, ki ga izvaja ECB v skladu s členom 4(1)(i) Uredbe (EU) št. 1024/2013. |
| --- | --- |

(c)

investicijska podjetja in finančne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah, kadar so zajete pod konsolidiran nadzor nadrejenega podjetja, ki ga izvaja ECB v skladu s členom 4(1)(i) Uredbe (EU) št. 1024/2013.

Člen 3

Opredelitve

Za namene te uredbe veljajo opredelitve iz člena 2 Direktive [DSRB] in člena 3 Direktive 2013/36/EU. Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „nacionalni pristojni organ“ pomeni vsak nacionalni pristojni organ, kot je opredeljen v členu 2(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013; |
| --- | --- |

(1)

„nacionalni pristojni organ“ pomeni vsak nacionalni pristojni organ, kot je opredeljen v členu 2(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013;

| (1a) | „pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v členu 4(1)(40) Uredbe (EU) št. 575/2013, in ECB v svoji nadzorni funkciji v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013; |
| --- | --- |

(1a)

„pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v členu 4(1)(40) Uredbe (EU) št. 575/2013, in ECB v svoji nadzorni funkciji v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013;

| (2) | „nacionalni organ za reševanje“ pomeni organ, ki ga imenuje država članica v skladu s členom 3 Direktive [DSRB]; |
| --- | --- |

(2)

„nacionalni organ za reševanje“ pomeni organ, ki ga imenuje država članica v skladu s členom 3 Direktive [DSRB];

| (3) | „ukrep za reševanje“ pomeni uporabo instrumenta reševanja pri instituciji ali subjektu iz člena 2 ali izvajanje enega ali več pooblastil za reševanje v povezavi z institucijo ali subjektom; |
| --- | --- |

(3)

„ukrep za reševanje“ pomeni uporabo instrumenta reševanja pri instituciji ali subjektu iz člena 2 ali izvajanje enega ali več pooblastil za reševanje v povezavi z institucijo ali subjektom;

| (3a) | „odbor“ pomeni enotni odbor za reševanje, ki se ustanovi v skladu s členom 38 te uredbe; |
| --- | --- |

(3a)

„odbor“ pomeni enotni odbor za reševanje, ki se ustanovi v skladu s členom 38 te uredbe;

| (4) | „krite vloge“ pomeni vloge, ki so zajamčene s sistemi zajamčenih vlog na podlagi nacionalne zakonodaje v skladu z Direktivo 94/19/ES in do višine kritja, kot je določena členu 7 Direktive 94/19/ES; |
| --- | --- |

(4)

„krite vloge“ pomeni vloge, ki so zajamčene s sistemi zajamčenih vlog na podlagi nacionalne zakonodaje v skladu z Direktivo 94/19/ES in do višine kritja, kot je določena členu 7 Direktive 94/19/ES;

| (5) | „upravičene vloge“ pomeni vloge opredeljene v členu 1 Direktive 94/19/ES, ki niso izključene iz jamstva v skladu s členom 2 navedene direktive, ne glede na njihovo višino; |
| --- | --- |

(5)

„upravičene vloge“ pomeni vloge opredeljene v členu 1 Direktive 94/19/ES, ki niso izključene iz jamstva v skladu s členom 2 navedene direktive, ne glede na njihovo višino;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (11) | „institucija v postopku reševanja“ pomeni subjekt iz člena 2, v zvezi s katerim se izvaja ukrep za reševanje; |
| --- | --- |

(11)

„institucija v postopku reševanja“ pomeni subjekt iz člena 2, v zvezi s katerim se izvaja ukrep za reševanje;

| (12) | „institucija“ pomeni kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, vključeno v konsolidiran nadzor v skladu s točko (c) člena 2; |
| --- | --- |

(12)

„institucija“ pomeni kreditno institucijo ali investicijsko podjetje, vključeno v konsolidiran nadzor v skladu s točko (c) člena 2;

| (13) | „skupina“ pomeni nadrejeno družbo in njegove podrejene družbe, ki so subjekti v skladu s členom 2; |
| --- | --- |

(13)

„skupina“ pomeni nadrejeno družbo in njegove podrejene družbe, ki so subjekti v skladu s členom 2;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (19) | „razpoložljiva finančna sredstva“ pomeni denarna sredstva, vloge, sredstva in nepreklicne zaveze za plačilo, ki so na voljo skladu za namene iz člena 74; |
| --- | --- |

(19)

„razpoložljiva finančna sredstva“ pomeni denarna sredstva, vloge, sredstva in nepreklicne zaveze za plačilo, ki so na voljo skladu za namene iz člena 74;

| (20) | „ciljna raven financiranja“ pomeni znesek razpoložljivih finančnih sredstev, ki jih je treba zbrati v skladu s členom 68. |
| --- | --- |

(20)

„ciljna raven financiranja“ pomeni znesek razpoložljivih finančnih sredstev, ki jih je treba zbrati v skladu s členom 68.

Člen 4

Sodelujoče države članice

Sodelujoča država članica je država članica, katere valuta je euro, ali država članica, katere valuta ni euro in je vzpostavila tesno sodelovanje v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1024/2013.

Člen 5

Povezava z Direktivo [DSRB] in veljavno nacionalno zakonodajo

-1.
     
  V skladu s to uredbo izvajanje nalog ali pooblastil, ki ji imata Komisija in odbor v okviru te uredbe, urejajo Direktiva [DSRB] in delegirani akti, sprejeti na njeni podlagi.

1.   Kadar Komisija ali odbor v skladu s to uredbo izvajata naloge ali pooblastila, ki bi jih v skladu z Direktivo [DSRB] moral izvajati nacionalni organ za reševanje sodelujoče države članice, se za uporabo te uredbe in Direktive [DSRB] šteje, da je odbor ustrezni nacionalni organ za reševanje ali – v primeru čezmejnega reševanja skupine – zadevni nacionalni organ za reševanje
  na ravni
  skupine.

1a.
     
  Odbor mora pri izvajanju pooblastil, ki so mu podeljena v tej uredbi, spoštovati zavezujoče regulativne in izvedbene tehnične standarde, ki jih pripravi organ EBA, sprejme pa Komisija v skladu s členi 10 do 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010, morebitne smernice in priporočila, ki jih sprejme organ EBA v skladu s členom 16 navedene Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter morebitne odločitve organa EBA v skladu s členom 19 navedene uredbe na podlagi ustreznih določb Direktive [DSRB].

2.   Odbor v vlogi nacionalnega organa za reševanje, kjer je ustrezno, ukrepa po pooblastilu Komisije.

3.   Ob upoštevanju določb te uredbe nacionalni organi za reševanje sodelujoče države članice ukrepajo na podlagi in v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje, kakor je usklajena z Direktivo [DSRB].

Člen 6

Splošna načela

1.   Noben ukrep, predlog ali politika odbora, Komisije ali nacionalnega organa za reševanje ne diskriminira subjektov iz člena 2, imetnikov vlog, investitorjev ali drugih upnikov s sedežem v Uniji na podlagi njihovega državljanstva ali kraja poslovanja.

1a.
     
  Ukrepi, predlogi ali politika odbora, Komisije ali nacionalnega organa za reševanje v okviru enotnega mehanizma za reševanje se sprejmejo z namenom, da bi se okrepila stabilnost finančnega sistema v Uniji in vseh sodelujočih državah članicah, pri čemer se v celoti upoštevata in ohranjata enotnost in celovitost notranjega trga.

2.   Pri odločanju ali ukrepanju, ki lahko vpliva na več kot eno ▌državo članico, in zlasti pri sprejemanju odločitev glede skupin, ki delujejo v dveh ali več sodelujočih državah članicah, Komisija
  in odbor
  ustrezno
  upoštevata
  vse naslednje dejavnike:

| (a) | interese ▌držav članic, v katerih skupina posluje, in zlasti vpliv vsake odločitve, ukrepa ali neukrepanja na finančno stabilnost, gospodarstvo, sistem zajamčenih vlog ali odškodninsko shemo za investitorje katere koli od teh držav članic; |
| --- | --- |

(a)

interese ▌držav članic, v katerih skupina posluje, in zlasti vpliv vsake odločitve, ukrepa ali neukrepanja na finančno stabilnost, gospodarstvo, sistem zajamčenih vlog ali odškodninsko shemo za investitorje katere koli od teh držav članic;

| (b) | cilj uravnoteženja interesov različnih udeleženih držav članic in izogibanja neupravičenim predsodkom ali neupravičeni zaščiti interesov ▌države članice; |
| --- | --- |

(b)

cilj uravnoteženja interesov različnih udeleženih držav članic in izogibanja neupravičenim predsodkom ali neupravičeni zaščiti interesov ▌države članice;

| (c) | potrebo po izogibanju negativnemu učinku na druge dele skupine, katere član je subjekt iz člena 2, ki je predmet reševanja; |
| --- | --- |

(c)

potrebo po izogibanju negativnemu učinku na druge dele skupine, katere član je subjekt iz člena 2, ki je predmet reševanja;

| (ca) | po možnosti interes skupine za nadaljevanje čezmejne dejavnosti; |
| --- | --- |

(ca)

po možnosti interes skupine za nadaljevanje čezmejne dejavnosti;

| (d) | potrebo po izogibanju nesorazmernemu povečanju stroškov, naloženih upnikom ▌subjektov iz člena 2, če bi bilo to povečanje večje od tistega, ki bi nastalo, če bi se reševali v okviru običajnih postopkov zaradi insolventnosti; |
| --- | --- |

(d)

potrebo po izogibanju nesorazmernemu povečanju stroškov, naloženih upnikom ▌subjektov iz člena 2, če bi bilo to povečanje večje od tistega, ki bi nastalo, če bi se reševali v okviru običajnih postopkov zaradi insolventnosti;

| (e) | odločitve, ki se sprejmejo v okviru člena 107 PDEU in sklic na katere je naveden v členu 16(10). |
| --- | --- |

(e)

odločitve, ki se sprejmejo v okviru člena 107 PDEU in sklic na katere je naveden v členu 16(10).

3.   Komisija
  in odbor uravnotežita
  dejavnike iz odstavka 2 s cilji reševanja iz člena 12, kakor je to primerno glede na naravo in okoliščine posameznega primera.

4.   
  Odločitve ali ukrepi
  odbora ali Komisije ne zahtevajo od držav članic, da zagotovijo izredno javno finančno podporo
  , niti ne posegajo neposredno v fiskalne obveznosti držav članic
  .

4a.
     
  Pri sprejemanju odločitev ali ukrepov odbor zagotovi, da so predstavniki zaposlenih zadevnih subjektov obveščeni in da se po potrebi opravi posvetovanje z njimi.

4b.
     
  Ukrepi, predlogi in politike Komisije, odbora in nacionalnih organov za reševanje v okviru te uredbe so v odnosu do katere koli države članice ali skupine držav članic v skladu z načelom nediskriminacije.

4c.
     
  Komisija izvaja naloge iz te uredbe ločeno in neodvisno od svojih drugih nalog in deluje strogo v skladu s cilji in načeli iz te uredbe in Direktive [DSRB]. Ločitev nalog bi bilo treba zagotoviti z ustreznimi organizacijskimi prilagoditvami.

DEL II

POSEBNE DOLOČBE

NASLOV I

FUNKCIJE V OKVIRU ENOTNEGA MEHANIZMA ZA REŠEVANJE IN POSTOPKOVNA PRAVILA

Poglavje 1

Načrtovanje reševanja

Člen 7

Načrti reševanja

1.   Odbor
  skupaj z nacionalnimi organi za reševanje
  pripravi načrte reševanja za subjekte iz člena 2 in skupine
  ter jih odobri
  .

2.   Za namene odstavka 1 nacionalni organi za reševanje posredujejo odboru vse informacije, potrebne za pripravo in izvajanje načrtov reševanja, kakor so jih pridobili v skladu s členom 10 in členom 12(1) Direktive [DSRB], brez poseganja v poglavje 5 tega naslova.

2a.
     
  Načrt reševanja za vsak subjekt in skupino se pripravi v skladu s členi 9 do 12 Direktive [DSRB].

▐

7.   Odbor pripravi načrte za reševanje v sodelovanju z nadzornikom ali konsolidacijskim nadzornikom in z nacionalnimi organi za reševanje sodelujočih držav članic, v katerih subjekti delujejo.
  Odbor sodeluje z organi za reševanje v nesodelujočih državah članicah, če se v njih nahajajo subjekti, ki so pod konsolidiranim nadzorom.

8.   Odbor lahko od nacionalnih organov za reševanje zahteva, da pripravijo predhodne osnutke načrtov reševanja, in od organa za reševanje na ravni skupine, da pripravi predhodni osnutek načrta za reševanje skupine
  , da bi jih nato pregledal in odobril
  .
  Odbor lahko od nacionalnih organov za reševanje zahteva izvajanje nalog, povezanih s pripravo načrtov reševanja.

9.   Načrti reševanja se pregledujejo in po potrebi posodabljajo
  v skladu s členoma 9 in 12 Direktive [DSRB].

9a.
     
  Odločitve v zvezi s pripravo, oceno in odobritvijo načrtov reševanja ter uporabo ustreznih ukrepov sprejme odbor na izvršni seji.

Člen 8

Ocena rešljivosti

1.   Odbor pri pripravi načrtov za reševanje v skladu s členom 7 po posvetovanju s 
  pristojnimi organi
  , vključno z ECB, in organi za reševanje v nesodelujočih državah članicah, v katerih so
  pomembna podrejena podjetja ali
  pomembne podružnice, če je to relevantno za pomembno podjetje
  , kot je to določeno v členih 13 in 13a Direktive [DSRB]
  , oceni, v kolikšnem obsegu so institucije in skupine rešljive
  , kot se zahteva v členih 13 in 13a Direktive [DSRB]
  .

2.   ▌ Subjekt velja za rešljivega
  v okoliščinah iz člena 13 Direktive [DSRB].

3.   ▌ Skupina velja za rešljivo
  v okoliščinah iz člena 13a Direktive [DSRB].

4.   Za namene ocene odbor preuči vsaj zadeve iz oddelka C Priloge k Direktivi [DSRB].

5.   Če na podlagi ocene rešljivosti za podjetje ali skupino, izvedene v skladu z 
  odstavkom 1
  , odbor po posvetu s pristojnim organom, vključno z ECB, ugotovi, da obstajajo potencialne znatne ovire za rešljivost navedenega subjekta ali skupine, po posvetovanju s pristojnimi organi pripravi poročilo, naslovljeno na institucijo ali nadrejeno podjetje, v katerem analizira znatne ovire za učinkovito uporabo instrumentov za reševanje in izvajanje pooblastil za reševanje. V tem poročilu se priporočijo tudi vsi ukrepi, ki so po mnenju odbora potrebni ali ustrezni za odpravo teh ovir v skladu z odstavkom 8.

6.   O poročilu se uradno obvesti zadevni subjekt ali nadrejeno podjetje, pristojne organe in organe za reševanje iz nesodelujočih držav članic, v kateri se nahajajo pomembne podružnice
  ali podrejena podjetja
  . V njem so vključeni razlogi za zadevno oceno ali ugotovitev in je navedeno, kako navedena ocena ali ugotovitev izpolnjuje zahtevo glede sorazmerne uporabe iz člena 6.

7.   Subjekt ali nadrejeno podjetje lahko v štirih mesecih po datumu prejema poročila predloži pripombe in odboru predlaga nadomestne ukrepe, s katerimi bi se lahko odpravile ovire, ugotovljene v poročilu. Odbor pristojnim organom in organom za reševanje iz nesodelujočih držav članic, v kateri se nahajajo pomembne podružnice
  ali podrejena podjetja
  , sporoči vse ukrepe, ki jih predlaga subjekt ali nadrejeno podjetje.

8.   Če ukrepi, ki jih predlaga zadevni subjekt ali nadrejeno podjetje, ne odpravijo učinkovito ovir za rešljivost, odbor po posvetovanju s 
  pristojnimi organi
  ter po potrebi makrobonitetnim organom sprejme odločitev, v kateri navede, da predlagani ukrepi ne odpravljajo učinkovito ovir za rešljivost, in nacionalnim organom za reševanje naroči, naj od institucije, nadrejenega podjetja ali katerega koli podrejenega podjetja zadevne skupine zahtevajo, da izvede kateri koli ukrep
  iz člena 14 Direktive
  [
  DSRB
  ], in sicer na podlagi naslednjih meril:

| (a) | učinkovitosti ukrepa pri odpravljanju ovir za rešljivost; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitosti ukrepa pri odpravljanju ovir za rešljivost;

| (b) | potrebe po izogibanju negativnim učinkom na finančno stabilnost v ▌državah članicah
  , kjer skupina deluje
  ; |
| --- | --- |

(b)

potrebe po izogibanju negativnim učinkom na finančno stabilnost v ▌državah članicah
  , kjer skupina deluje
  ;

| (c) | potrebi po preprečevanju učinka na zadevno institucijo ali skupino, ki bi presegal potrebno za odpravo ovire za rešljivost ali bi bil nesorazmeren s tem. |
| --- | --- |

(c)

potrebi po preprečevanju učinka na zadevno institucijo ali skupino, ki bi presegal potrebno za odpravo ovire za rešljivost ali bi bil nesorazmeren s tem.

9.   Odbor za namen odstavka 8 naroči nacionalnim organom za reševanje, naj sprejmejo katerega koli od ▌ukrepov
  iz člena 14 Direktive [DSRB]
  .

▐

10.   Nacionalni organi za reševanje izvajajo navodila odbora v skladu s členom 26.

Člen 8a

Rešljivost sistemsko pomembnih institucij

Odbor, brez poseganja v pooblastila in neodvisnost, ki jih ima, prednost nameni oceni rešljivosti institucij, ki nosijo sistemsko tveganje, med katerimi so med drugim institucije, ki so opredeljene kot globalne sistemsko pomembne institucije ali druge sistemsko pomembne institucije na podlagi člena 131 Direktive 2013/36/EU, in po potrebi pripravi načrt za vsako od teh institucij, da se odpravijo ovire za rešljivost v skladu s členom 8 te uredbe in s členom 14 Direktive [DSRB].

Člen 9

Poenostavljene obveznosti in opustitve

1.   Odbor lahko na lastno pobudo ali na podlagi predloga nacionalnega organa za reševanje uporabi poenostavljene obveznosti v zvezi s pripravo načrtov za
  sanacijo in
  reševanje
  v skladu s členom 4 Direktive [DSRB]
  .

2.   Nacionalni organi za reševanje lahko odboru predlagajo, da uporabi poenostavljene obveznosti
  v zvezi s pripravo
  načrtov reševanja za določene institucije ali skupine. Navedeni predlog je utemeljen in podprt z vso ustrezno dokumentacijo.

3.   Odbor po prejemu predloga v skladu z odstavkom 1 ali na lastno pobudo oceni zadevne institucije ali skupino. Ocena se izvede ob upoštevanju
  elementov iz člena 4 Direktive [DSRB].

▐

4.   Odbor oceni nadaljnjo uporabo
  poenostavljenih obveznosti in jih
  preneha uporabljati
  v okoliščinah iz člena 4 Direktive [DSRB].

Če nacionalni organ za reševanje, ki je predlagal uporabo poenostavljene obveznosti ▌v skladu z odstavkom 1, meni, da je treba odločitev o uporabi poenostavljenih obveznosti ▌umakniti, poda predlog o tem odboru. V tem primeru odbor sprejme odločitev o predlaganem umiku, pri čemer v celoti upošteva utemeljitev umika, ki jo predloži nacionalni organ za reševanje v skladu z elementi iz odstavka 3.

▐

7.   Odbor obvesti EBA o svoji uporabi odstavkov 1
  in
  4 ▌.

Člen 10

Minimalne zahteve za lastna sredstva in upravičene obveznosti

1.   Odbor po posvetovanju s pristojnimi organi, vključno z ECB, določi minimalne zahteve za lastna sredstva in upravičene obveznosti iz odstavka 2, ob upoštevanju pooblastil za odpis in pretvorbo, za katere se od institucij in nadrejenih podjetij iz člena 2 zahteva, da jih obdržijo.

2.   Minimalna zahteva se izračuna
  v skladu s členom 39 Direktive [DSRB].

3.   Ugotovitev iz odstavka 1 se določi na podlagi ▌meril
  iz člena 39 Direktive [DSRB].

▐

V ugotovitvi je določena minimalna zahteva, ki jo morajo institucije upoštevati na individualni osnovi in nadrejena podjetja na konsolidirani osnovi. Odbor se lahko odloči, da opusti uporabo minimalne zahteve na konsolidirani
  ali individualni
  osnovi
  v okoliščinah iz člena 39
  Direktive [DSRB] ▌.

4.   V odločitvah iz odstavka 1 je lahko določeno, da se minimalna zahteva glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti delno izpolni na konsolidirani ali individualni osnovi s pogodbenimi instrumenti za reševanje z zasebnimi sredstvi
  v skladu s členom 39 Direktive [DSRB]
  .

▐

6.   Odbor sprejme vsako ugotovitev iz odstavka 1 v okviru priprave in posodabljanja načrtov za reševanje v skladu s členom 7.

7.   Odbor naslovi svojo ugotovitev na nacionalne organe za reševanje. Nacionalni organi za reševanje izvajajo navodila odbora v skladu s členom 26. Odbor zahteva, da nacionalni organi za reševanje preverijo in zagotovijo ohranjanje minimalne zahteve iz odstavka 1 s strani institucij in nadrejenih podjetij.

8.   Odbor obvesti ECB in EBA o minimalni zahtevi za vsako posamezno institucijo in nadrejeno podjetje v skladu z odstavkom 1.

Poglavje 2

Zgodnje posredovanje

Člen 11

Zgodnje posredovanje

1.   ECB
  na lastno pobudo ali na podlagi sporočila nacionalnega pristojnega organa sodelujoče države članice obvesti
  odbor o vseh morebitnih ukrepih, ki jih
  zahteva
  od institucije ali skupine ali jih
  sprejme sama
  na podlagi člena
  16

  Uredbe (EU) št. 1024/2013, člena 23(1) ali 24 Direktive [DSRB] ali člena 104 Direktive 2013/36/EU.

Odbor Komisiji uradno sporoči vse informacije, ki jih je prejel v skladu s prvim pododstavkom.

2.   Odbor lahko od datuma prejema informacij iz odstavka 1 in brez poseganja v pooblastila ECB in pristojnih organov v skladu z drugo zakonodajo Unije pripravi reševanje zadevne institucije ali skupine.

Za namene prvega pododstavka odbor v sodelovanju z ECB in zadevnim pristojnim organom natančno spremlja pogoje institucije ali nadrejenega podjetja ter njuno upoštevanje ukrepov zgodnjega posredovanja, ki sta jih morala sprejeti.

3.   Odbor je pooblaščen, da:

| (a) | v skladu s poglavjem 5 tega naslova zahteva vse informacije, ki so potrebne za pripravo reševanja institucije ali skupine; |
| --- | --- |

(a)

v skladu s poglavjem 5 tega naslova zahteva vse informacije, ki so potrebne za pripravo reševanja institucije ali skupine;

| (b) | izvede vrednotenje sredstev in obveznosti institucije ali skupine v skladu s členom 17; |
| --- | --- |

(b)

izvede vrednotenje sredstev in obveznosti institucije ali skupine v skladu s členom 17;

| (c) | naveže stik s potencialnimi kupci za pripravo reševanja institucije ali skupine ali to zahteva od institucije, nadrejenega podjetja ali nacionalnega organa za reševanje ob upoštevanju zahtev glede zaupnosti iz te uredbe in člena 76 Direktive [DSRB]; |
| --- | --- |

(c)

naveže stik s potencialnimi kupci za pripravo reševanja institucije ali skupine ali to zahteva od institucije, nadrejenega podjetja ali nacionalnega organa za reševanje ob upoštevanju zahtev glede zaupnosti iz te uredbe in člena 76 Direktive [DSRB];

| (d) | od zadevnega nacionalnega organa za reševanje zahteva, da pripravi predhodni program reševanja za zadevno institucijo ali skupino. |
| --- | --- |

(d)

od zadevnega nacionalnega organa za reševanje zahteva, da pripravi predhodni program reševanja za zadevno institucijo ali skupino.

4.   Če nameravajo ECB ali
  nacionalni
  pristojni organi sodelujočih držav članic naložiti instituciji ali skupini kakršen koli dodaten ukrep iz člena
  16

  Uredbe (EU) št. 1024/2013, členov 23 ali 24 Direktive [DSRB] ali člena 104 Direktive 2013/36/EU, preden institucija ali skupina v celoti izpolni prvi ukrep, o katerem je bil uradno obveščen odbor,
  ECB na lastno pobudo ali na podlagi sporočila nacionalnega pristojnega organa
  pred naložitvijo takšnega dodatnega ukrepa zadevni instituciji ali skupini
  o tem obvesti odbor
  .

5.   ECB ali pristojni organ in odbor zagotovita, da sta dodatni ukrep iz odstavka 4 in vsak ukrep odbora, namenjen pripravi reševanja v skladu z odstavkom 2, usklajena.

Poglavje 3

Reševanje

Člen 12

Cilji reševanja

1.   Komisija in odbor pri ukrepanju v okviru postopka reševanja iz člena 16 v skladu s svojimi zadevnimi odgovornostmi upoštevata cilje reševanja
  iz člena 26 Direktive [DSRB]
  ter izbereta instrumente in pooblastila, ki so po njunem mnenju najustreznejši za doseganje ciljev, ki ustrezajo okoliščinam primera.

2.   ▌Pri prizadevanju za zgoraj navedene cilje ▌Komisija in odbor
  delujeta v skladu s členom 26 Direktive [DSRB]
  .

▐

Člen 13

Splošna načela, ki urejajo reševanje

Komisija in odbor pri ukrepanju v okviru postopka reševanja iz člena 16 sprejmeta vse primerne ukrepe za zagotavljanje, da se ukrep za reševanje sprejme v skladu z ▌načeli
  iz člena 29 Direktive [DSRB]
  :

▐

Člen 14

Reševanje finančnih institucij in nadrejenih podjetij

Komisija
  v skladu s členom 28 Direktive [DSRB] na podlagi osnutka sklepa, ki ga pripravi odbor,
  sprejme ukrep za reševanje v zvezi s finančno institucijo ▌in
  nadrejenim podjetjem.

▐

Člen 15

Prednostni vrstni red terjatev

Pri uporabi instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi za institucijo v postopku reševanja in brez poseganja v obveznosti, ki so izključene iz instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi na podlagi člena 24(3), Komisija
  na podlagi osnutka sklepa, ki ga pripravi odbor,
  o tem odloči, odbor in nacionalni organi za reševanje sodelujočih držav članic pa za terjatve izvajajo pooblastila za odpis in pretvorbo
  po vrstnem redu iz člena 43 Direktive [DSRB].

Člen 16

Postopki reševanja

1.   Kadar ECB
  na lastno pobudo
  ali
  na podlagi sporočila nacionalnega pristojnega
  organa
  sodelujoče države članice
  oceni, da sta v zvezi s subjektom iz člena 2 izpolnjena pogoja iz točk (a) in (b) odstavka 2,
  o tej oceni
  nemudoma
  obvesti Komisijo
  in
  odbor
  .

Obvestilo iz prvega pododstavka se lahko posreduje na podlagi zahteve odbora ali nacionalnega organa za reševanje za pripravo ocene, če kateri od njiju meni, da se za institucijo upravičeno domneva, da propada ali bo verjetno propadla.

Obvestilo z prvega pododstavka se izda po posvetovanju z odborom in nacionalnim organom za reševanje.

1a.
     
  Odbor pripravi in sprejme vse svoje odločitve v zvezi s postopkom reševanja na svoji izvršni seji v skladu s členom 50.

2.   Odbor po prejemu
  obvestila
  v skladu z odstavkom 1
  na izvršni seji
  oceni
  in preveri
  , ali so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | subjekt propada ali bo verjetno propadel; |
| --- | --- |

(a)

subjekt propada ali bo verjetno propadel;

| (b) | ob upoštevanju časovnega razporeda in drugih relevantnih okoliščin ne obstaja razumna verjetnost, da bi lahko
  kakršni
  koli
  nadomestni ukrepi
  zasebnega sektorja
  , vključno z ukrepi v okviru institucionalne jamstvene sheme,
  ali nadzorna dejavnost (vključno z ukrepi zgodnjega posredovanja, odpisom ali pretvorbo kapitalskih instrumentov v skladu s členom
  18
  ), sprejeta v zvezi s subjektom, preprečila propad tega subjekta v sprejemljivem času; |
| --- | --- |

(b)

ob upoštevanju časovnega razporeda in drugih relevantnih okoliščin ne obstaja razumna verjetnost, da bi lahko
  kakršni
  koli
  nadomestni ukrepi
  zasebnega sektorja
  , vključno z ukrepi v okviru institucionalne jamstvene sheme,
  ali nadzorna dejavnost (vključno z ukrepi zgodnjega posredovanja, odpisom ali pretvorbo kapitalskih instrumentov v skladu s členom
  18
  ), sprejeta v zvezi s subjektom, preprečila propad tega subjekta v sprejemljivem času;

| (c) | ukrep za reševanje je potreben zaradi javnega interesa v skladu z odstavkom 4. |
| --- | --- |

(c)

ukrep za reševanje je potreben zaradi javnega interesa v skladu z odstavkom 4.

3.   Za namene točke (a) odstavka 2 se šteje, da subjekt propada ali je verjetno, da bo propadel,
  v kateri od okoliščin iz člena 27(2) Direktive [DSRB]
  :

▐

4.   Za namene točke (c) odstavka 2 se ukrep za reševanje obravnava kot javni interes
  v kateri od okoliščin iz člena 27(3) Direktive [DSRB]
  .

5.   Če oceni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2, odbor
  ob upoštevanju obvestila iz odstavka 1
  Komisiji predloži osnutek odločitve, naj se subjekt vključi v postopek reševanja.
  Osnutek odločitve
  vsebuje vsaj naslednje:

| (a) | priporočilo, da se subjekt vključi v postopek reševanja; |
| --- | --- |

(a)

priporočilo, da se subjekt vključi v postopek reševanja;

| (b) | okvir instrumentov za reševanje iz člena 19(32); |
| --- | --- |

(b)

okvir instrumentov za reševanje iz člena 19(32);

| (c) | okvir uporabe sklada, da se podpre reševanje v skladu s členom 71. |
| --- | --- |

(c)

okvir uporabe sklada, da se podpre reševanje v skladu s členom 71.

6.   Komisija
  po prejemu osnutka odločitve odbora
  odloči
  o tem, ali ga bo sprejela,
  o okviru instrumentov za reševanje, ki se uporabijo v zvezi z zadevnim subjektom, ter
  po potrebi
  o uporabi sklada za podporo ukrepom za reševanje. ▐

Če
  Komisija
  ne namerava sprejeti osnutka odločitve, ki ga predloži odbor, ali ga namerava sprejeti s spremembami, osnutek odločitve vrne odboru in razloži, zakaj ga ne namerava sprejeti, ali – odvisno od primera – pojasni razloge za predvidene spremembe in zahteva revizijo. Komisija lahko določi rok, do katerega lahko odbor spremeni svoj prvotni osnutek odločitve na podlagi predlaganih sprememb Komisije in ga ponovno predloži Komisiji. Razen v ustrezno utemeljenih nujnih primerih ima odbor po predložitvi zahteve Komisije vsaj pet delovnih dni časa za revizijo osnutka odločitve.

Komisija si pri izvajanju nalog, ki so ji dodeljene v tem odstavku, čim bolj prizadeva ravnati v skladu s smernicami in priporočili, ki jih izda organ EBA, in v zvezi s potrditvijo, ali ravna ali namerava ravnati v skladu z zadevno smernico ali priporočilom, deluje, kot je določeno v členu 16(3) Uredbe (EU) št. 1093/2010.

7.   Odločitev Komisije se naslovi na odbor. Če Komisija odloči, da ne vključi subjekta v postopek reševanja, ker ni izpolnjen pogoj iz odstavka 2(c), zadevni subjekt preneha v skladu z nacionalno zakonodajo o insolventnosti.

8.   V okviru, določenem z odločitvijo Komisije, odbor
  na izvršni seji
  odloči o programu reševanja iz člena 20 in zagotovi, da se sprejmejo potrebni ukrepi za reševanje, da lahko zadevni nacionalni organi za reševanje izvajajo program reševanja. Odločitev odbora se naslovi na zadevne nacionalne organe za reševanje ter daje navodila tem organom, ki sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvedbo odločitve odbora v skladu s členom 26, tako da izvajajo pooblastila za reševanje iz Direktive [DSRB], zlasti tista iz členov 56 do 64 navedene direktive. Kadar je prisotna državna pomoč, lahko odbor sprejme odločitev šele po tem, ko je Komisija sprejela odločitev o tej državni pomoči.

9.   Če odbor ▌meni, da bi lahko ukrepi za reševanje predstavljali državno pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU, pozove sodelujočo državo članico ali zadevne države članice, naj nemudoma obvestijo Komisijo o predvidenih ukrepih v skladu s členom 108(3) PDEU.

10.   Če ukrep za reševanje, kot ga je
  na izvršni seji
  predlagal odbor, vključuje uporabo sklada in ne vključuje odobritve državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU, Komisija hkrati po analogiji uporabi merila, določena za uporabo člena 107 PDEU.

11.   Komisija je pooblaščena, da od odbora pridobi vse informacije, ki se ji zdijo pomembne za izpolnjevanje nalog it te uredbe in po potrebi člena 107 PDEU. Odbor je pooblaščen, da od katere koli osebe v skladu s poglavjem 5 tega naslova pridobi vse informacije, ki jih potrebuje, da pripravi ukrep za reševanje in sprejme odločitev glede ukrepa, vključno s posodobitvami in dopolnitvami informacij, navedenih v načrtih reševanja.

12.   Odbor je pooblaščen, da Komisiji
  predloži osnutke odločitev za
  spremembo okvira za instrumente za reševanje in za uporabo sklada v zvezi s subjektom, ki je vključen v postopek reševanja.

12a.
     
  Za ohranitev enakih konkurenčnih pogojev Komisija pri izvajanju svojih pristojnosti na področju državne pomoči obravnava uporabo sklada, kot bi obravnavala nacionalno shemo za financiranje reševanja in v skladu z Direktivo [DSRB].

Člen 17

Vrednotenje

1.   Preden odbor sprejme ukrep za reševanje ali uporabi pooblastilo za odpis ali pretvorbo kapitalskih instrumentov, zagotovi, da
  se
  pošteno in realno vrednotenje sredstev in obveznosti subjekta iz člena 2
  opravi v skladu s členom 30 Direktive [DSRB]
  .

▐

16.   Odbor za namene ocenjevanja, ali bi bili delničarji in upniki deležni boljše obravnave, če bi bil za institucijo v postopku reševanja uveden običajen postopek zaradi insolventnosti, zagotovi, da
  se
  po izvedenem ukrepu za reševanje ▌opravi vrednotenje
  v skladu s členom 66 Direktive [DSRB], ki
  je ločeno od vrednotenja, opravljenega v skladu z 
  odstavkom
  1 ▌.

▐

Člen 18

Odpis in pretvorba kapitalskih instrumentov

1.   ECB
  na lastno pobudo ali na podlagi sporočila nacionalnega pristojnega organa sodelujoče države članice
  obvesti odbor, če oceni, da so izpolnjeni ▌pogoji
  za odpis in pretvorbo kapitalskih instrumentov iz Direktive [DSRB]
  v zvezi s subjektom iz člena 2 ali skupino, ki deluje v sodelujoči državi članici.

▐

1a.
     
  ECB predloži odboru informacije iz odstavka 1 na podlagi zahteve odbora ali nacionalnega organa za reševanje za pripravo ocene, če kateri od njiju meni, da se upravičeno domneva, da so izpolnjeni pogoji za odpis in pretvorbo kapitalskih instrumentov iz Direktive [DSRB] v zvezi s subjektom iz člena 2 ali skupino, ki deluje v sodelujoči državi članici.

1b.
     
  Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, odbor ob upoštevanju informacij iz odstavka 1 Komisiji predloži osnutek odločitve za izvajanje pooblastil za odpis ali pretvorbo kapitalskih instrumentov in za izvajanje teh pooblastil posamezno ali po postopku v skladu s členom 16(4) do (7) skupaj z ukrepom za reševanje.

▌

5.   Komisija
  na podlagi osnutka odločitve, ki ga preloži odbor, odloči, ali bo sprejela osnutek odločitve in
  ali
  naj
  se pooblastila za odpis ali pretvorbo kapitalskih instrumentov izvajajo posamezno ali po postopku v skladu s členom 16(4) do (7) skupaj z ukrepom za reševanje.

6.   Če ▌so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, niso pa izpolnjeni pogoji za reševanje v skladu s členom 16(2), odbor na podlagi odločitve Komisije naroči nacionalnim organom za reševanje, naj izvajajo pooblastila za odpis ali pretvorbo v skladu s členoma 51 in 52 Direktive [DSRB].

7.   Kadar so izpolnjeni pogoji
  za odpis ali pretvorbo kapitalskih instrumentov
  iz odstavka 1 in so izpolnjeni tudi pogoji za reševanje iz člena 16(2), se uporablja postopek iz člena 16(4) do (7).

8.   Odbor zagotovi, da nacionalni organi za reševanje izvajajo pooblastila za odpis ali pretvorbo
  v skladu z Direktivo [DSRB].

▐

9.   Nacionalni organi za reševanje izvršujejo navodila odbora ter izvedejo odpis ali preoblikovanje kapitalskih instrumentov v skladu s členom 26.

Člen 19

Splošna načela instrumentov za reševanje

1.   Če se odbor odloči, da uporabi instrument za reševanje za subjekt iz člena 2, in bi ta ukrep za reševanje povzročil, da izgube krijejo upniki, ali pretvorbo njihovih terjatev, odbor izvede pooblastila iz člena 18 neposredno pred uporabo instrumenta za reševanje ali skupaj z uporabo tega instrumenta.

2.   Instrumenti za reševanje iz točke (b) člena 16(5) so naslednji:

| (a) | instrument prodaje poslovanja; |
| --- | --- |

(a)

instrument prodaje poslovanja;

| (b) | instrument premostitvene institucije; |
| --- | --- |

(b)

instrument premostitvene institucije;

| (c) | instrument ločevanja sredstev; |
| --- | --- |

(c)

instrument ločevanja sredstev;

| (d) | instrument reševanja z zasebnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(d)

instrument reševanja z zasebnimi sredstvi.

3.   Ko odbor sprejema
  osnutek odločitve
  iz člena 16(5), upošteva naslednje dejavnike:

| (a) | sredstva in obveznosti institucije v postopku reševanja na podlagi vrednotenja v skladu s členom 17; |
| --- | --- |

(a)

sredstva in obveznosti institucije v postopku reševanja na podlagi vrednotenja v skladu s členom 17;

| (b) | likvidnostni položaj institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(b)

likvidnostni položaj institucije v postopku reševanja;

| (c) | tržljivost vrednosti franšize institucije v postopku reševanja glede na konkurenčne in gospodarske razmere na trgu; |
| --- | --- |

(c)

tržljivost vrednosti franšize institucije v postopku reševanja glede na konkurenčne in gospodarske razmere na trgu;

| (d) | razpoložljivi čas. |
| --- | --- |

(d)

razpoložljivi čas.

4.   ▌Instrumenti za reševanje
  se lahko
  uporabljajo ločeno ali skupaj, razen instrumenta ločevanja sredstev, ki se lahko uporablja le skupaj z drugim instrumentom za reševanje.

4a.
     
  Za izvajanje nalog, ki so odboru dodeljene s to uredbo, in zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev pri uporabi instrumentov za reševanje odbor skupaj s Komisijo sprejme priročnik za reševanje, ki določa jasna in podrobna navodila za uporabo instrumentov za reševanje.

Priročnik za reševanje iz prvega pododstavka sprejme Komisija v obliki delegiranega akta v skladu s členom 82.

Člen 20

Program reševanja

Program reševanja, ki ga je sprejel odbor na podlagi člena 16(8), v skladu z odločitvijo Komisije o okviru za reševanje v skladu s členom 16(6) in vsako odločitvijo o državni pomoči, če se po analogiji uporablja, opredeli podrobnosti instrumentov za reševanje, ki se uporabijo za institucijo v postopku reševanja in se nanašajo vsaj na ukrepe iz členov 21(2), 22(2), 23(2) in 24(1) ter posebne zneske in namene, za katere se uporablja sklad.

V okviru postopka reševanja lahko odbor spremeni in posodobi program reševanja, kot je primerno glede na okoliščine primera in v okviru reševanja, ki ga izbere Komisija v skladu s členom 16(6).

Člen 21

Instrument prodaje poslovanja

1.   V okviru, ki ga določi Komisija, je orodje prodaje poslovanja sestavljeno iz prenosa na kupca, ki ni premostitvena institucija, naslednjega:

| (a) | delnic ali drugih instrumentov lastništva institucije v postopku reševanja; or |
| --- | --- |

(a)

delnic ali drugih instrumentov lastništva institucije v postopku reševanja; or

| (b) | vseh ali določenih sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

vseh ali določenih sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja.

2.   Glede orodja prodaje poslovanja so v programu reševanja v skladu s členom 16(8) opredeljeni zlasti:

| (a) | instrumenti, sredstva, pravice in obveznosti, ki jih prenese nacionalni organ za reševanje v skladu s členom 32(1) in (7) do (11) Direktive [DSRB]; |
| --- | --- |

(a)

instrumenti, sredstva, pravice in obveznosti, ki jih prenese nacionalni organ za reševanje v skladu s členom 32(1) in (7) do (11) Direktive [DSRB];

| (b) | tržni pogoji, ob upoštevanju okoliščin ter stroškov in izdatkov, ki nastanejo v postopku reševanja, na podlagi katerih nacionalni organ za reševanje izvede prenos v skladu s členom 32(2) do (4) Direktive [DSRB]; |
| --- | --- |

(b)

tržni pogoji, ob upoštevanju okoliščin ter stroškov in izdatkov, ki nastanejo v postopku reševanja, na podlagi katerih nacionalni organ za reševanje izvede prenos v skladu s členom 32(2) do (4) Direktive [DSRB];

| (c) | dejstvo, ali lahko nacionalni organ za reševanje prenese pooblastila več kot enkrat v skladu s členom 32(5) in (6) Direktive [DSRB]; |
| --- | --- |

(c)

dejstvo, ali lahko nacionalni organ za reševanje prenese pooblastila več kot enkrat v skladu s členom 32(5) in (6) Direktive [DSRB];

| (d) | ureditve trženja navedenega subjekta ali navedenih instrumentov, sredstev, pravic in obveznost s strani nacionalnega organa za reševanje v skladu s členom 33(1) in (2) Direktive [DSRB]; |
| --- | --- |

(d)

ureditve trženja navedenega subjekta ali navedenih instrumentov, sredstev, pravic in obveznost s strani nacionalnega organa za reševanje v skladu s členom 33(1) in (2) Direktive [DSRB];

| (e) | dejstvo, ali bo upoštevanje zahtev glede trženja s strani nacionalnega organa za reševanje verjetno ogrozilo cilje reševanja v skladu z odstavkom 3. |
| --- | --- |

(e)

dejstvo, ali bo upoštevanje zahtev glede trženja s strani nacionalnega organa za reševanje verjetno ogrozilo cilje reševanja v skladu z odstavkom 3.

3.   Odbor uporablja instrument prodaje poslov brez izpolnjevanja zahtev glede trženja v skladu s točko (e) odstavka 2, ko ugotovi, da bi izpolnjevanje teh zahtev verjetno ogrozilo enega ali več ciljev reševanja in zlasti, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | meni, da obstaja resna grožnja za finančno stabilnost, ki izhaja iz propada ali potencialnega propada institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

meni, da obstaja resna grožnja za finančno stabilnost, ki izhaja iz propada ali potencialnega propada institucije v postopku reševanja;

| (b) | meni, da bi izpolnjevanje teh zahtev verjetno ogrozilo učinkovitost instrumenta prodaje poslovanja pri odpravljanju te grožnje ali doseganju cilja reševanja iz točke (b) člena 12(2). |
| --- | --- |

(b)

meni, da bi izpolnjevanje teh zahtev verjetno ogrozilo učinkovitost instrumenta prodaje poslovanja pri odpravljanju te grožnje ali doseganju cilja reševanja iz točke (b) člena 12(2).

Člen 22

Instrument premostitvene institucije

1.   V okviru, ki ga določi Komisija, je instrument premostitvene institucije sestavljen iz prenosa na premostitveno institucijo naslednjega:

| (a) | delnic ali drugih instrumentov lastništva, ki jih izda ena ali več institucij v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

delnic ali drugih instrumentov lastništva, ki jih izda ena ali več institucij v postopku reševanja;

| (b) | vseh ali določenih sredstev, pravic ali obveznosti ene ali več institucij v postopku reševanja. |
| --- | --- |

(b)

vseh ali določenih sredstev, pravic ali obveznosti ene ali več institucij v postopku reševanja.

2.   Glede instrumenta premostitvene institucije so v programu reševanja iz člena 20 opredeljeni zlasti:

| (a) | instrumenti, sredstva, pravice in obveznosti, ki jih na premostitveno institucijo prenese nacionalni organ za reševanje v skladu s členom 34(1) do (9) Direktive [DSRB]; |
| --- | --- |

(a)

instrumenti, sredstva, pravice in obveznosti, ki jih na premostitveno institucijo prenese nacionalni organ za reševanje v skladu s členom 34(1) do (9) Direktive [DSRB];

| (b) | ureditve za ustanovitev, delovanje in prenehanje premostitvene institucije s strani nacionalnega organa za reševanje v skladu s členom 35(1) do (3) in (5) do (8) Direktive [DSRB]; |
| --- | --- |

(b)

ureditve za ustanovitev, delovanje in prenehanje premostitvene institucije s strani nacionalnega organa za reševanje v skladu s členom 35(1) do (3) in (5) do (8) Direktive [DSRB];

| (c) | ureditve za trženje premostitvene institucije ali njenih sredstev ali obveznosti s strani nacionalnega organa za reševanje v skladu s členom 35(4) Direktive [DSRB]. |
| --- | --- |

(c)

ureditve za trženje premostitvene institucije ali njenih sredstev ali obveznosti s strani nacionalnega organa za reševanje v skladu s členom 35(4) Direktive [DSRB].

3.   Odbor zagotovi, da skupna vrednost obveznosti, ki jih nacionalni organ za reševanje prenese na premostitveno institucijo, ne presega skupne vrednosti pravic in sredstev, ki so bili preneseni iz institucije v postopku reševanja ali zagotovljeni iz drugih virov.

3a.
     
  Vsako prejeto nadomestilo za premostitveno institucijo ali nekatere ali vse lastninske pravice in obveznosti premostitvene institucije so v skladu z ustreznimi določbami iz [DSRB].

Člen 23

Instrument ločevanja sredstev

1.   V okviru, ki ga določi Komisija, je instrument ločevanja sredstev sestavljen iz prenosa sredstev, pravic ali obveznosti institucije v postopku reševanja na nosilec za upravljanje sredstev
  , ki izpolnjuje zahteve, ki jih Direktiva [DSRB] določa za pravne subjekte, da bi lahko bili nosilci za upravljanje sredstev
  .

▐

2.   Glede instrumenta ločevanja sredstev so v programu reševanja iz člena 20 opredeljeni zlasti:

| (a) | instrumenti, sredstva, pravice in obveznosti, ki jih nacionalni organ za reševanje prenese na nosilca za upravljanje sredstev v skladu s členom 36(1) do (4) in (6) do (10) Direktive [DSRB]; |
| --- | --- |

(a)

instrumenti, sredstva, pravice in obveznosti, ki jih nacionalni organ za reševanje prenese na nosilca za upravljanje sredstev v skladu s členom 36(1) do (4) in (6) do (10) Direktive [DSRB];

| (b) | protivrednost, v višini katere nacionalni organ za reševanje prenese sredstva na nosilec za upravljanje sredstev v skladu z načeli, določenimi v členu 17. Ta določba ne preprečuje, da imajo nadomestila nominalno ali negativno vrednost. |
| --- | --- |

(b)

protivrednost, v višini katere nacionalni organ za reševanje prenese sredstva na nosilec za upravljanje sredstev v skladu z načeli, določenimi v členu 17. Ta določba ne preprečuje, da imajo nadomestila nominalno ali negativno vrednost.

2a.
     
  Vsako prejeto nadomestilo za nosilca za upravljanje sredstev ali nekatere ali vse lastninske pravice in obveznosti nosilca za upravljanje sredstev so v skladu z ustreznimi določbami iz Direktive [DSRB].

Člen 24

Instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi

1.   Instrument reševanja z zasebnimi sredstvi se lahko uporabi za
  namene iz člena 37 Direktive [DSRB].

▐

V okviru, ki ga določi Komisija za instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi, se v programu reševanja zlasti opredeli:

| (a) | skupni znesek, za katerega morajo biti upravičene obveznosti zmanjšane ali pretvorjene v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek, za katerega morajo biti upravičene obveznosti zmanjšane ali pretvorjene v skladu s členom 6;

| (b) | obveznosti, ki jih je mogoče izključiti v skladu z odstavki 5 do 13; |
| --- | --- |

(b)

obveznosti, ki jih je mogoče izključiti v skladu z odstavki 5 do 13;

| (c) | cilji in minimalna vsebina načrta za reorganizacijo poslovanja, ki ga je treba predložiti v skladu z odstavkom 16. |
| --- | --- |

(c)

cilji in minimalna vsebina načrta za reorganizacijo poslovanja, ki ga je treba predložiti v skladu z odstavkom 16.

2.   ▐

Če niso izpolnjeni pogoji
  za uporabo instrumenta reševanja z zasebnimi sredstvi za dokapitalizacijo subjekta
  iz
  člena 37 Direktive [DSRB]
  , se uporablja kateri koli instrument za reševanje iz točk (a), (b) in (c) odstavka 2 člena 19 ter instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi iz točke (d) odstavka 2 člena 19, kakor je primerno.

3.   ▌Obveznosti iz
  člena 38(2) Direktive [DSRB]
  niso predmet odpisa in preoblikovanja
  . ▌

5.   
  Izvzetje nekaterih obveznosti
  v izjemnih okoliščinah ▌ iz uporabe pooblastil za odpis in pretvorbo
  je možno izvajati v skladu s členom 38(2a) Direktive [DSRB].

▐

Kadar sta upravičena obveznost ali razred upravičenih obveznosti izključena ali delno izključena, se lahko raven odpisa ali pretvorbe, ki se uporablja za druge upravičene obveznosti, poveča zaradi upoštevanja takih izključitev, pod pogojem da raven odpisa in pretvorbe, ki se uporablja za druge upravičene obveznosti spoštuje načelo,
  da noben upnik ne utrpi večjih izgub, kot bi jih, če bi prišlo do prenehanja subjekta iz člena 2 po običajnih postopkih zaradi insolventnosti
  .

6.   Kadar upravičena obveznost ali razred upravičenih obveznosti, ki so izključene ali delno izključene v skladu z odstavkom 5, in izgube, ki bi jih krile te obveznosti, niso bile v celoti prenesene na druge upnike, se lahko instituciji v postopku reševanja zagotovi prispevek iz sklada
  za namene iz člena 38 Direktive [DSRB] in v skladu z njim
  .

▐

8.   Prispevek sklada se lahko financira z:

| (a) | razpoložljivim zneskom za sklad, ki je bil zbran s prispevki subjektov iz člena 2 v skladu s členom 66; |
| --- | --- |

(a)

razpoložljivim zneskom za sklad, ki je bil zbran s prispevki subjektov iz člena 2 v skladu s členom 66;

| (b) | zneskom, ki se lahko zbere z naknadnimi prispevki v skladu s členom 67 v obdobju treh let; ter |
| --- | --- |

(b)

zneskom, ki se lahko zbere z naknadnimi prispevki v skladu s členom 67 v obdobju treh let; ter

| (c) | če zneski iz točk (a) in (b) ne zadostujejo, zneski, ki so zbrani iz alternativnih virov financiranja v skladu s členom 69
  , tudi v okviru instrumenta posojil iz navedenega člena
  . |
| --- | --- |

(c)

če zneski iz točk (a) in (b) ne zadostujejo, zneski, ki so zbrani iz alternativnih virov financiranja v skladu s členom 69
  , tudi v okviru instrumenta posojil iz navedenega člena
  .

9.   V izrednih razmerah
  iz člena 38(...) Direktive [DSRB]
  se lahko
  v skladu z njim
  poišče dodatno financiranje iz alternativnih virov financiranja ▌.

▐

10.   Če so izpolnjeni pogoji
  iz člena 38 Direktive [DSRB] za prispevek iz sklada
  , se lahko kot nadomestna možnost ali dopolnilo zagotovi prispevek iz virov, ki so bili zbrani s predhodnimi prispevki v skladu s členom 66 in še niso bili uporabljeni.

▐

12.   Pri sprejemanju odločitve
  za izvzetje nekaterih obveznosti iz uporabe pooblastil za odpis in pretvorbo kapitalskih instrumentov
  iz odstavka 5 se ustrezno upoštevajo ▌dejavniki
  iz člena 38 Direktive [DSRB].▌

13.   
  Pri uporabi instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi
  odbor pripravi oceno
  v skladu s členom 41 Direktive [DSRB].

▐

14.   Izključitve v skladu z odstavkom 5 se lahko uporabijo zaradi popolne izključitve obveznosti iz odpisa ali zaradi omejitve obsega odpisa, uporabljenega v zvezi z navedeno obveznostjo.

15.   Pooblastila za odpis in pretvorbo spoštujejo zahteve o prednostni razvrstitvi terjatev iz člena 15.

16.   Nacionalni organ za reševanje odboru takoj predloži načrt za reorganizacijo poslovanja, prejet po uporabi instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi od upravitelja, imenovanega v skladu s členom 47(1) Direktive [DSRB].

V dveh tednih od roka za predložitev načrta za reorganizacijo poslovanja organ za reševanje zagotovi odboru svojo oceno načrta. V enem mesecu od roka za predložitev načrta za reorganizacijo poslovanja odbor oceni verjetnost, da bo načrt v primeru izvedbe ponovno vzpostavil dolgoročno uspešno poslovanje subjekta iz člena 2. Ocena se pripravi v dogovoru s pristojnim organom.

Če odbor meni, da bo načrt dosegel zastavljeni cilj, dovoli nacionalnemu organu za reševanje, da odobri načrt v skladu s členom 47(5) Direktive [DSRB]. Če odbor meni, da načrt ne bo dosegel zastavljenega cilja, naroči nacionalnemu organu za reševanje, naj obvesti upravitelja o svojih pomislekih in od njega zahteva spremembo načrta tako, da upošteva te pomisleke v skladu s členom 47(6) Direktive [DSRB]. To se stori v dogovoru s pristojnim organom.

Nacionalni organ za reševanje posreduje spremenjeni načrt odboru. Odbor naroči nacionalnemu organu za reševanje, naj upravitelja v enem tednu obvesti, ali meni, da so v načrtu, kakor je spremenjen, obravnavani sporočeni pomisleki ali so potrebne nadaljnje spremembe.

Člen 25

Spremljanje s strani odbora

1.   Odbor natančno spremlja izvajanje programa reševanja s strani nacionalnih organov za reševanje. V ta namen nacionalni organi za reševanje:

| (a) | sodelujejo z odborom in mu pomagajo pri opravljanju njegove naloge spremljanja; |
| --- | --- |

(a)

sodelujejo z odborom in mu pomagajo pri opravljanju njegove naloge spremljanja;

| (b) | v rednih časovnih razmikih, ki jih določi odbor, zagotavljajo natančne, zanesljive in popolne informacije o izvajanju programa reševanja, uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje, ki jih lahko zahteva odbor, vključno o naslednjem:






  (i) | poslovanju in finančnem stanju institucije v postopku reševanja, premostitvene institucije in nosilca za upravljanje sredstev; |
| --- | --- | --- |

(b)

v rednih časovnih razmikih, ki jih določi odbor, zagotavljajo natančne, zanesljive in popolne informacije o izvajanju programa reševanja, uporabi instrumentov za reševanje in izvajanju pooblastil za reševanje, ki jih lahko zahteva odbor, vključno o naslednjem:

(i)

poslovanju in finančnem stanju institucije v postopku reševanja, premostitvene institucije in nosilca za upravljanje sredstev;

| (ii) | obravnavi, ki bi je bili deležni delničarji in upniki institucije pri likvidaciji institucije v skladu z običajnimi postopki zaradi insolventnosti; |
| --- | --- |

(ii)

obravnavi, ki bi je bili deležni delničarji in upniki institucije pri likvidaciji institucije v skladu z običajnimi postopki zaradi insolventnosti;

| (iii) | vseh tekočih sodnih postopkih v zvezi z likvidacijo premoženja propadle institucije, ugovarjanju odločitvi o reševanju in vrednotenj ali v zvezi z vlogami za nadomestilo, ki so jih vložili delničarji ali upniki; |
| --- | --- |

(iii)

vseh tekočih sodnih postopkih v zvezi z likvidacijo premoženja propadle institucije, ugovarjanju odločitvi o reševanju in vrednotenj ali v zvezi z vlogami za nadomestilo, ki so jih vložili delničarji ali upniki;

| (iv) | imenovanju, odstranitvi ali zamenjavi ocenjevalcev, upraviteljev, računovodij, pravnikov in drugih strokovnjakov, ki bi lahko bili potrebni za pomoč nacionalnim organom za reševanje ter za opravljanje njihovih nalog; |
| --- | --- |

(iv)

imenovanju, odstranitvi ali zamenjavi ocenjevalcev, upraviteljev, računovodij, pravnikov in drugih strokovnjakov, ki bi lahko bili potrebni za pomoč nacionalnim organom za reševanje ter za opravljanje njihovih nalog;

| (v) | kateri koli zadevi, na katero se lahko sklicuje odbor; |
| --- | --- |

(v)

kateri koli zadevi, na katero se lahko sklicuje odbor;

| (vi) | obsegu izvajanja pooblastil nacionalnih organov za reševanje iz Poglavja V 
  naslova IV
  Direktive [DSRB] in načinu, kako se izvajajo; |
| --- | --- |

(vi)

obsegu izvajanja pooblastil nacionalnih organov za reševanje iz Poglavja V 
  naslova IV
  Direktive [DSRB] in načinu, kako se izvajajo;

| (vii) | ekonomski smiselnosti, izvedljivosti in izvedbi načrta za reorganizacijo poslovanja, predvidenega v členu 24(16). |
| --- | --- |

(vii)

ekonomski smiselnosti, izvedljivosti in izvedbi načrta za reorganizacijo poslovanja, predvidenega v členu 24(16).

Nacionalni organi za reševanje predložijo odboru končno poročilo o izvajanju programa reševanja.

2.   Na podlagi predloženih informacij lahko odbor da navodila nacionalnim organom za reševanje v zvezi s katerim koli vidikom izvajanja programa reševanja, zlasti elementi iz člena 20, in izvajanjem pooblastil za reševanje.

3.   Kadar je to potrebno za doseganje ciljev reševanja, lahko Komisija po priporočilu odbora ▌pregleda svojo odločitev o okviru za reševanje in sprejme ustrezne spremembe.

Člen 26

Izvajanje odločitev o reševanju

1.   Nacionalni organi za reševanje sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvršitev odločitve o reševanju iz člena 16(8), zlasti z izvajanjem nadzora nad subjekti iz člena 2, sprejetjem potrebnih ukrepov v skladu s členom 64 Direktive [DSRB] in zagotavljanjem, da se upoštevajo zaščitni ukrepi iz Direktive [DSRB]. Nacionalni organi za reševanje izvršijo vse odločitve, ki jih nanje naslovi odbor.

Za te namene
  v skladu s to uredbo
  uporabijo svoja pooblastila v skladu z nacionalno zakonodajo za prenos Direktive [DSRB] in v skladu s pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji. Nacionalni organi za reševanje v celoti obvestijo odbor o izvajanju teh pooblastil. Vsak ukrep, ki ga sprejmejo, je v skladu z odločitvijo iz člena 16(8).

2.   Če nacionalni organ za reševanje ne uporabi odločitve iz člena 16 ali jo uporabi na način, na katerega se ne dosežejo cilji reševanja v skladu s to uredbo, je odbor pooblaščen, da
  neposredno
  od institucije v postopku reševanja zahteva, da:

| (a) | prenese na drugo
  pravno
  osebo določene pravice, sredstva ali obveznosti institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(a)

prenese na drugo
  pravno
  osebo določene pravice, sredstva ali obveznosti institucije v postopku reševanja;

| (b) | zahteva pretvorbo
  katerih koli
  dolžniških instrumentov, ki vsebujejo pogodbeni pogoj za pretvorbo, v okoliščinah iz člena 18. |
| --- | --- |

(b)

zahteva pretvorbo
  katerih koli
  dolžniških instrumentov, ki vsebujejo pogodbeni pogoj za pretvorbo, v okoliščinah iz člena 18.

Odbor ima tudi pooblastilo za neposredno izvajanje drugih pooblastil iz Direktive [DSRB].

3.   Institucija v postopku reševanja upošteva vsako odločitev, sprejeto v skladu z odstavkom 2. Te odločitve prevladajo nad kakršno koli predhodno odločitvijo, ki so jo o isti zadevi sprejeli nacionalni organi.

4.   Nacionalni organi pri ukrepanju v zvezi zadevami, ki so predmet odločitve v skladu z odstavkom 2, upoštevajo zadevno odločitev.

Poglavje 4

Sodelovanje

Člen 27

Obveznost sodelovanja

1.   Odbor obvesti Komisijo o katerem koli ukrepu, ki ga sprejme za pripravo na reševanje. Člani Komisije in zaposleni Komisije morajo v zvezi z vsemi informacijami, ki jih prejmejo od odbora, upoštevati zahteve glede poslovne skrivnosti iz člena 79.

2.   Odbor, Komisija in ▌pristojni organi ter organi za reševanje pri izvrševanju svojih zadevnih odgovornosti iz te uredbe tesno sodelujejo
  , zlasti pri načrtovanju reševanja, zgodnjemu posredovanju in fazah reševanja v skladu s členi od 7 do 26. Drug drugemu
  zagotovijo vse informacije, potrebne za opravljanje
  njihovih
  nalog.

▐

4.   Za namene te uredbe lahko odbor, kadar ECB povabi
  izvršnega direktorja
  odbora k sodelovanju
  kot opazovalca
  v nadzornem svetu ECB, ustanovljenem v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1024/2013,

  za udeležbo
  imenuje
  drugega
  predstavnika.

5.   Za namene te uredbe odbor imenuje predstavnika, ki sodeluje v odboru za reševanje Evropskega bančnega organa, ustanovljenega v skladu s členom 113 Direktive [DSRB].

6.   Odbor tesno sodeluje z evropskim instrumentom za finančno stabilnost (EFSF), evropskim mehanizmom za stabilnost (ESM)
  in vsemi podobnimi prihodnjimi evropskimi subjekti,
  zlasti kadar je EFSF, ▌ESM
  ali podoben prihodnji evropski subjekt
  odobril ali bo verjetno odobril neposredno ali posredno finančno pomoč subjektom s sedežem v sodelujoči državi članici, zlasti v izrednih okoliščinah iz člena 24(9).

7.   Odbor in ECB skleneta memorandum o soglasju, v katerem so opisani splošni pogoji njunega sodelovanja v skladu z odstavkom 2. Memorandum se redno pregleduje in objavi ob upoštevanju ustrezne obravnave zaupnih informacij.

7a.
     
  Odbor in organi za reševanje nesodelujočih držav članic sklenejo memorandume o soglasju, ki na splošno opisujejo, kako bodo sodelovali med seboj pri opravljanju svojih nalog na podlagi Direktive [DSRB].

Brez poseganja v prvi pododstavek odbor sklene sporazum o soglasju z organom za reševanje vsake nesodelujoče države članice, v kateri ima sedež vsaj ena globalna sistemsko pomembna institucija, ki je kot taka opredeljena v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU.

Vsak memorandum o soglasju se redno pregleduje in objavi ob upoštevanju ustreznega ravnanja z zaupnimi informacijami.

Člen 28

Izmenjava informacij v okviru enotnega mehanizma za reševanje

1.   Odbor in nacionalni organi za reševanje morajo sodelovati v dobri veri in si izmenjevati informacije.

2.   Odbor Komisiji predloži vse informacije, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog iz te uredbe in, kadar je primerno, člena 107 PDEU.

Člen 29

Sodelovanje v okviru enotnega mehanizma za reševanje in obravnava skupin

Odstavki 4, 5, 6 in 15 člena 12 ter členi od 80 do 83 Direktive [DSRB] se ne uporabljajo za odnose med nacionalnimi organi za reševanje iz sodelujočih držav članic. Namesto tega se uporabljajo zadevne določbe iz te uredbe.

Člen 30

Sodelovanje z nesodelujočimi državami članicami

Kadar skupina vključuje subjekte, ki delujejo v sodelujočih državah članicah kot tudi v nesodelujočih državah članicah, ne da bi to vplivalo na ▌to uredbo, odbor zastopa nacionalne organe za reševanje iz sodelujočih držav članic za namene sodelovanja z nesodelujočimi državami članicami v skladu s členi 7, 8, 11, 12, 15, 50 ter 80 do 83 Direktive [DSRB].

Člen 31

Sodelovanje z organi tretjih držav

Komisija in odbor sta v okviru svojih zadevnih odgovornosti izključno odgovorna, da v imenu nacionalnih organov za reševanje sodelujočih držav članic sklepata nezavezujoče dogovore o sodelovanju iz člena 88(4) Direktive [DSRB] in jih o tem uradno obvestita v skladu z odstavkom 6 tega člena.

Poglavje 5

Preiskovalna pooblastila

Člen 32

Zahteve po predložitvi informacij

1.   Za namen izvajanja nalog iz
  te uredbe
  lahko odbor neposredno ali prek nacionalnih organov za reševanje
  – ob celoviti uporabi vseh informacij, ki so na voljo ECB ali nacionalnim pristojnim organom –
  od naslednjih pravnih ali fizičnih oseb zahteva, da predložijo vse informacije, potrebne za opravljanje nalog, ki se nanj prenesejo s to uredbo:

| (a) | subjektov iz člena 2; |
| --- | --- |

(a)

subjektov iz člena 2;

| (b) | zaposlenih v subjektih iz člena 2; |
| --- | --- |

(b)

zaposlenih v subjektih iz člena 2;

| (c) | tretjih oseb, ki so za subjekte iz člena 2 prevzele zunanje izvajanje funkcij ali dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

tretjih oseb, ki so za subjekte iz člena 2 prevzele zunanje izvajanje funkcij ali dejavnosti.

2.   Subjekti▌ in ▌osebe ▌iz odstavka 1 predložijo zahtevane informacije v skladu z odstavkom 1. Določbe o poslovni skrivnosti ne odpravijo dolžnosti navedenih subjektov in oseb, da predložijo navedene informacije. Predložitev zahtevanih informacij se ne šteje za kršitev varovanja poslovne skrivnosti.

3.   Kadar odbor pridobi informacije neposredno od navedenih subjektov in oseb, da te informacije na voljo zadevnim nacionalnim organom za reševanje.

4.   Odbor lahko stalno pridobiva vse informacije
  , ki jih potrebuje za izvajanje svojih nalog v skladu s to uredbo, zlasti
  o kapitalu, likvidnosti, sredstvih in obveznostih, ki se nanašajo na vsako institucijo, za katero veljajo njegova pooblastila za reševanje▌.

5.   Odbor, pristojni organi in nacionalni organi za reševanje lahko pripravijo memorandum o soglasju s postopkom za izmenjavo informacij.
  Izmenjava informacij med odborom, pristojnimi organi in nacionalnimi organi za reševanje se ne šteje za kršitev varovanja poslovne skrivnosti.

6.   Pristojni organi, vključno z ECB, kjer je to potrebno, in nacionalni organi za reševanje sodelujejo z odborom, da bi preverili, ali so nekatere ali vse zahtevane informacije že na voljo. Kadar so takšne informacije na voljo, jih pristojni organi, vključno z ECB, kadar je to relevantno, ali nacionalni organi za reševanje posredujejo odboru.

Člen 33

Splošne preiskave

1.   Odbor lahko za namene izvajanja nalog iz
  te uredbe
  ter v skladu s katerimi koli drugimi pogoji, določenimi v ustrezni zakonodaji Unije, opravi vse potrebne preiskave oseb iz člena 32(1), ki imajo sedež ali se nahajajo v sodelujoči državi članici.

Pri tem ima odbor pravico:

| (a) | zahtevati predložitev dokumentov; |
| --- | --- |

(a)

zahtevati predložitev dokumentov;

| (b) | pregledati poslovne knjige in evidence oseb iz člena 32(1) ter pridobiti kopije takšnih poslovnih knjig in evidenc oziroma izpiske iz njih; |
| --- | --- |

(b)

pregledati poslovne knjige in evidence oseb iz člena 32(1) ter pridobiti kopije takšnih poslovnih knjig in evidenc oziroma izpiske iz njih;

| (c) | pridobiti pisno ali ustno obrazložitev oseb iz člena 32(1) ali njihovih predstavnikov ali zaposlenih; |
| --- | --- |

(c)

pridobiti pisno ali ustno obrazložitev oseb iz člena 32(1) ali njihovih predstavnikov ali zaposlenih;

| (d) | opraviti razgovor s katero koli drugo osebo, ki privoli v razgovor, da bi zbral informacije o predmetu preiskave. |
| --- | --- |

(d)

opraviti razgovor s katero koli drugo osebo, ki privoli v razgovor, da bi zbral informacije o predmetu preiskave.

2.   Osebe iz člena 32(1) so predmet preiskav, ki se uvedejo na podlagi sklepa odbora.

Če oseba ovira preiskavo, nacionalni organi za reševanje sodelujoče države članice, v kateri se nahajajo zadevni prostori, v skladu z nacionalno zakonodajo zagotovijo potrebno pomoč, vključno z dostopom odbora do poslovnih prostorov pravnih oseb iz člena 32(1), da se lahko izvajajo navedene pravice.

Člen 34

Inšpekcijski pregledi na kraju samem

1.   Odbor lahko za namene izvajanja nalog iz
  te uredbe
  ter v skladu z drugimi pogoji, določenimi v ustrezni zakonodaji Unije, na podlagi predhodnega obvestila zadevnim nacionalnim organom za reševanje
  in pristojnim organom
  , izvede vse inšpekcijske preglede na kraju samem v poslovnih prostorih pravnih oseb iz člena 32(1).
  Poleg tega se odbor pred izvajanjem pooblastil iz člena 11 posvetuje s pristojnim organom.
  Odbor lahko inšpekcijski pregled na kraju samem opravi tudi brez predhodne najave zadevnim pravnim osebam, če je to potrebno zaradi pravilne izvedbe in učinkovitosti pregleda.

2.   Uradniki odbora in druge osebe, ki jih odbor pooblasti za opravljanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, lahko vstopijo v vse poslovne prostore in na zemljišče pravnih oseb, ki se preiskujejo na podlagi odločitve odbora o pregledu v skladu s 
  členom 33(2),
  ter imajo vsa pooblastila iz
  člena 33(1).

3.   Pravne osebe iz člena 32(1) so predmet pregleda na kraju samem, ki se izvedejo na podlagi odločitve odbora.

4.   Uradniki in drugi spremljevalci, ki so jih pooblastili ali imenovali nacionalni organi za reševanje držav članic, v katerih naj bi se izvedel pregled, pod nadzorom in ob usklajevanju odbora aktivno pomagajo uradnikom in drugim osebam, ki jih pooblasti odbor. V ta namen imajo pooblastila iz odstavka 2. Uradniki nacionalnih organov za reševanje iz zadevnih sodelujočih držav članic imajo tudi pravico sodelovati pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem.

5.   Če uradniki in drugi spremljevalci, ki jih za to pooblasti ali imenuje odbor, ugotovijo, da oseba nasprotuje inšpekcijskemu pregledu, odrejenemu na podlagi odstavka 1, jim nacionalni organi za reševanje iz zadevnih sodelujočih držav članic zagotovijo potrebno pomoč v skladu z nacionalno zakonodajo. Kolikor je to potrebno za pregled, ta pomoč vključuje zapečatenje vseh poslovnih prostorov in poslovnih knjig ali evidenc. Kadar zadevnemu nacionalnemu organu za reševanje to pooblastilo ni na voljo, uporabi svoja pooblastila, da zahteva potrebno pomoč drugih nacionalnih organov▌.

Člen 35

Dovoljenje sodnega organa

1.   Če je za inšpekcijski pregled na kraju samem iz člena 34(1) in (2) ali za pomoč iz člena 34(5) v skladu z nacionalnimi pravili potrebno dovoljenje sodnega organa, se zaprosi za takšno dovoljenje.

2.   Kadar se zaprosi za dovoljenje iz odstavka 1, nacionalni sodni organ
  nemudoma
  preveri, ali je odločitev odbora pristna in da predvideni prisilni ukrepi niso niti enostranski niti pretirani, pri čemer upošteva vsebino inšpekcijskega pregleda. Pri nadzoru sorazmernosti prisilnih ukrepov lahko nacionalni sodni organ od odbora zahteva podrobne razlage, zlasti v zvezi s tem, zakaj odbor sumi, da je prišlo do kršitve aktov iz člena 26, ter glede resnosti domnevne kršitve in narave vpletenosti osebe, ki je predmet prisilnih ukrepov. Vendar nacionalni sodni organ ne presoja, ali je bil inšpekcijski pregled potreben, niti ne zahteva, da se mu zagotovijo informacije o spisu??? odbora. Zakonitost odločitve odbora lahko preuči le Sodišče Evropske unije.

Poglavje 6

Kazni

Člen 36

Pristojnost nalaganja upravnih kazni

1.   Če odbor ugotovi, da je subjekt iz člena 2 namerno ali iz malomarnosti zagrešil katero od kršitev iz odstavka 2, odbor odredi zadevnemu nacionalnemu organu za reševanje, naj naloži
  upravno kazen
  v zvezi z zadevnim subjektom iz člena 2 v skladu z Direktivo [DSRB].

Kršitev takšnega subjekta velja za namerno, če obstajajo objektivna dejstva, ki dokazujejo, da sta subjekt ali njegovo višje poslovodstvo namerno storila kršitev.

2.   
  Upravne kazni
  se lahko naložijo subjektom iz člena 2 za naslednje kršitve:

| (a) | če ne predložijo informacij, zahtevanih v skladu s členom 32; |
| --- | --- |

(a)

če ne predložijo informacij, zahtevanih v skladu s členom 32;

| (b) | če ne privolijo v splošno preiskavo v skladu s členom 33 ali inšpekcijski pregled na kraju samem
  v skladu s členom 34
  ; |
| --- | --- |

(b)

če ne privolijo v splošno preiskavo v skladu s členom 33 ali inšpekcijski pregled na kraju samem
  v skladu s členom 34
  ;

| (c) | če ne prispevajo v sklad v skladu s členoma 66 ali 67; |
| --- | --- |

(c)

če ne prispevajo v sklad v skladu s členoma 66 ali 67;

| (d) | če ne upoštevajo sklepa, naslovljenega na odbor v skladu s 
  členom 26
  . |
| --- | --- |

(d)

če ne upoštevajo sklepa, naslovljenega na odbor v skladu s 
  členom 26
  .

3.   Nacionalni organi za reševanje objavijo naložene
  upravne kazni
  v skladu z odstavkom 1. Če bi objava vpletenim osebam povzročila nesorazmerno škodo, nacionalni organi za reševanje objavijo
  kazni
  , ne da bi razkrili identiteto strank.

4.   Odbor za določitev doslednih, učinkovitih in uspešnih praks izvrševanja ter za zagotavljanje skupne, enotne in dosledne uporabe te uredbe izda smernice za uporabo
  upravnih kazni
  in periodičnih denarnih kazni, ki se naslovijo na nacionalne organe za reševanje.

Člen 37

Periodične denarne kazni

1.   Odbor odredi zadevnemu nacionalnemu organu za reševanje, naj naloži periodične denarne kazni v zvezi z zadevnim subjektom iz člena 2▌, da se doseže naslednje:

| (a) | subjekt iz člena 2
  upošteva odločitev, sprejeto v skladu s členom 32; |
| --- | --- |

(a)

subjekt iz člena 2
  upošteva odločitev, sprejeto v skladu s členom 32;

| (b) | oseba iz člena 32(1) predloži popolne informacije, ki so se zahtevale z odločitvijo v skladu z navedenim členom; |
| --- | --- |

(b)

oseba iz člena 32(1) predloži popolne informacije, ki so se zahtevale z odločitvijo v skladu z navedenim členom;

| (c) | oseba iz člena 33(1) privoli v preiskavo in zlasti zagotovi popolne evidence, podatke, postopke ali drug potreben material ter dopolni in popravi druge informacije iz preiskave, ki se je začela na podlagi odločitve, sprejete v skladu z navedenim členom; |
| --- | --- |

(c)

oseba iz člena 33(1) privoli v preiskavo in zlasti zagotovi popolne evidence, podatke, postopke ali drug potreben material ter dopolni in popravi druge informacije iz preiskave, ki se je začela na podlagi odločitve, sprejete v skladu z navedenim členom;

| (d) | oseba iz člena 34(1) privoli v inšpekcijski pregled na kraju samem, zahtevan z odločitvijo v skladu z navedenim členom. |
| --- | --- |

(d)

oseba iz člena 34(1) privoli v inšpekcijski pregled na kraju samem, zahtevan z odločitvijo v skladu z navedenim členom.

2.   Periodične denarne kazni so učinkovite in sorazmerne. Periodične denarne kazni se naložijo na dnevni osnovi, dokler
  subjekt iz člena 2
  ali zadevna oseba ne izpolnjuje zadevnih odločitev iz točk (a) do (d) odstavka 1.

3.   Periodične denarne kazni se lahko naložijo za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev.

DEL III

INSTITUCIONALNI OKVIR

NASLOV I

ODBOR

Člen 38

Pravni status

1.   Ustanovi se Enotni odbor za reševanje. Odbor je agencija Evropske unije s posebno strukturo, ki ustreza njegovim nalogam. Odbor je pravna oseba.

2.   Odbor v državah članicah uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki v skladu z nacionalnim pravom pripada pravnim osebam. Odbor lahko zlasti pridobi in odtuji premičnine in nepremičnine ter je stranka v pravnih postopkih.

3.   Odbor zastopa izvršni direktor.

Člen 39

Sestava

1.   Odbor je sestavljen iz:

| (a) | izvršnega direktorja
  z glasovalno pravico
  , |
| --- | --- |

(a)

izvršnega direktorja
  z glasovalno pravico
  ,

| (b) | namestnika izvršnega direktorja
  z glasovalno pravico
  , |
| --- | --- |

(b)

namestnika izvršnega direktorja
  z glasovalno pravico
  ,

| (c) | člana, ki ga imenuje Komisija
  , z glasovalno pravico
  , |
| --- | --- |

(c)

člana, ki ga imenuje Komisija
  , z glasovalno pravico
  ,

| (d) | člana, ki ga imenuje ECB
  , z glasovalno pravico
  , |
| --- | --- |

(d)

člana, ki ga imenuje ECB
  , z glasovalno pravico
  ,

| (e) | člana, ki ga imenuje vsaka sodelujoča država članica in zastopa nacionalni organ za reševanje,
  z glasovalno pravico v skladu s členoma 48 in 51; |
| --- | --- |

(e)

člana, ki ga imenuje vsaka sodelujoča država članica in zastopa nacionalni organ za reševanje,
  z glasovalno pravico v skladu s členoma 48 in 51;

| (ea) | člana, ki ga imenuje EBA in sodeluje kot opazovalec, brez glasovalne pravice. |
| --- | --- |

(ea)

člana, ki ga imenuje EBA in sodeluje kot opazovalec, brez glasovalne pravice.

2.   Mandat izvršnega direktorja, namestnika izvršnega direktorja in članov odbora, ki ju imenujeta Komisija in ECB, traja pet let. Ob upoštevanju
  člena 52(6)
  mandat ni obnovljiv.

3.   Upravna in vodstvena struktura odbora je sestavljena iz:

| (a) | plenarne seje odbora, ki izvaja naloge
  iz člena 46; |
| --- | --- |

(a)

plenarne seje odbora, ki izvaja naloge
  iz člena 46;

| (b) | izvršne seje odbora, ki izvaja naloge
  iz člena 50
  ; |
| --- | --- |

(b)

izvršne seje odbora, ki izvaja naloge
  iz člena 50
  ;

| (c) | izvršnega direktorja, ki izvaja naloge
  iz člena 52
  . |
| --- | --- |

(c)

izvršnega direktorja, ki izvaja naloge
  iz člena 52
  .

Člen 40

Skladnost z zakonodajo Unije

Odbor deluje v skladu z zakonodajo Unije, zlasti v zvezi s sklepi Komisije v skladu s to uredbo.

Člen 41

Odgovornost

1.   Odbor za izvajanje te uredbe odgovarja Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji v skladu z odstavki 2 do 8.

2.   Odbor Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču vsako leto predloži poročilo o izvajanju nalog, prenesenih nanj s to uredbo.
  To poročilo se ob upoštevanju zahtev glede poslovne skrivnosti objavi na spletnem mestu odbora.

3.   Izvršni direktor navedeno poročilo javno predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.   Na zahtevo Evropskega parlamenta izvršni direktor sodeluje na zaslišanju o izvajanju nalog reševanja, ki ga izvedejo pristojni odbori Parlamenta.
  Zaslišanje se opravi vsaj enkrat na leto.

4a.
     
  Na zahtevo Evropskega parlamenta se izvršni direktor udeleži zaslišanja o izvajanju nalog reševanja, ki ga izvedejo pristojni odbori Evropskega parlamenta.

5.   Izvršnega direktorja se lahko na zahtevo Sveta zasliši o izvajanju nalog reševanja pred Svetom.

6.   Odbor na vprašanja, ki jih nanj naslovita Evropski parlament ali Svet, odgovori v ustni ali pisni obliki v skladu z lastnimi postopki,
  kakor hitro je to mogoče, vsekakor pa v petih tednih od prejema.

7.
     Izvršni direktor ima na zahtevo zaupne ustne razprave za zaprtimi vrati s predsednikom in podpredsedniki pristojnega odbora Evropskega parlamenta, če so take razprave potrebne za izvajanje pooblastil Evropskega parlamenta v skladu s Pogodbo.
  Med Evropskim parlamentom in odborom se sklene sporazum o podrobnostih v zvezi z obliko organizacije takih razprav, da se zagotovi popolna zaupnost v skladu z obveznostmi glede zaupnosti, ki jih za odbor, kadar deluje kot nacionalni organ za reševanje iz člena 5 te uredbe, določata ta uredba in člen 76 Direktive [DSRB].

8.   Odbor med vsemi preiskavami Parlamenta sodeluje s Parlamentom ob upoštevanju PDEU. Odbor in Parlament do
  1. marca 2015
  skleneta ustrezne sporazume o praktičnih načinih izvajanja demokratične odgovornosti in nadzora nad izvajanjem nalog, prenesenih na odbor s to uredbo. Ti sporazumi med drugim vključujejo dostop do informacij, sodelovanje v preiskavah in informacije o postopku izbire izvršnega direktorja
  in namestnika izvršnega direktorja
  .
  Ti sporazumi imajo podobno področje uporabe kot Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom in ECB, sklenjen v skladu s členom 20(9) Uredbe (EU) št. 1024/2013.

Ti sporazumi vključujejo dogovor med odborom in Evropskim parlamentom o načelih in postopkih za določanje zaupnih podatkov, razen tistih, ki jih zajema medinstitucionalni sporazum, sklenjen v skladu s členom 20(9) Uredbe (EU) št. 1024/2013, posredovanje teh podatkov Parlamentu in odložitev njihovega razkritja javnosti.

Člen 42

Nacionalni parlamenti

-1.
     
  Ko odbor predloži poročilo iz člena 41(2), ga obenem posreduje neposredno nacionalnim parlamentom sodelujočih držav članic.

Nacionalni parlamenti lahko na odbor naslovijo obrazložene pripombe glede tega poročila.

1.   Zaradi posebnih nalog odbora lahko nacionalni parlamenti sodelujočih držav članic z lastnimi postopki od njega zahtevajo, da pisno odgovori na vse pripombe in vprašanja, ki mu jih predložijo v zvezi z njegovimi funkcijami v skladu s to uredbo.

2.   Nacionalni parlament sodelujoče države članice lahko pozove izvršnega direktorja, da sodeluje v izmenjavi mnenj v zvezi z reševanjem
  subjektov iz člena 2
  v navedeni državi članici skupaj s predstavnikom nacionalnega organa za reševanje.

3.   Ta uredba ne vpliva na odgovornost nacionalnih organov za reševanje naproti nacionalnim parlamentom v skladu z nacionalno zakonodajo v zvezi z izvajanjem nalog, ki se niso prenesle na odbor ali Komisijo s to uredbo.

Člen 43

Neodvisnost

1.   Pri izvajanju nalog, prenesenih nanj s to uredbo, odbor in nacionalni organi za reševanje delujejo neodvisno in v splošnem interesu.

2.   Člani odbora
  iz člena 39(2)
  delujejo neodvisno in objektivno v interesu Unije kot celote ter ne zahtevajo ali prejemajo navodil od institucij ali organov Unije, katere koli vlade države članice ali drugega javnega ali zasebnega organa.

Člen 43a

Splošna načela, ki veljajo za odbor

Za odbor veljajo naslednja načela:

| (a) | deluje neodvisno v skladu s členom 43; |
| --- | --- |

(a)

deluje neodvisno v skladu s členom 43;

| (b) | njegovi člani imajo potrebno strokovno znanje o prestrukturiranju bank in insolventnosti; |
| --- | --- |

(b)

njegovi člani imajo potrebno strokovno znanje o prestrukturiranju bank in insolventnosti;

| (c) | je zmožen obravnavati velike bančne skupine; |
| --- | --- |

(c)

je zmožen obravnavati velike bančne skupine;

| (d) | je zmožen ukrepati hitro in nepristransko; |
| --- | --- |

(d)

je zmožen ukrepati hitro in nepristransko;

| (e) | zagotovi, da se ustrezno upošteva nacionalna finančna stabilnost, finančna stabilnost Unije in notranji trg; ter |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da se ustrezno upošteva nacionalna finančna stabilnost, finančna stabilnost Unije in notranji trg; ter

| (f) | odgovarja Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 41. |
| --- | --- |

(f)

odgovarja Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 41.

Člen 44

Sedež

Odbor ima sedež v Bruslju, Belgija.

NASLOV II

PLENARNA SEJA ODBORA

Člen 45

Sodelovanje na plenarnih sejah

Na plenarnih sejah odbora sodelujejo vsi člani odbora.

Člen 46

Naloge

1.   Plenarna seja odbora:

| (a) | vsako leto do 30. novembra sprejme letni delovni program odbora za prihajajoče leto ▌na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor, in ga v vednost posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ECB,
  izvajanje tega programa pa spremlja in nadzira odbor na svoji plenarni seji; |
| --- | --- |

(a)

vsako leto do 30. novembra sprejme letni delovni program odbora za prihajajoče leto ▌na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor, in ga v vednost posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ECB,
  izvajanje tega programa pa spremlja in nadzira odbor na svoji plenarni seji;

| (b) | sprejme
  , spremlja in nadzira
  letni proračun odbora v skladu s členom 58(2); |
| --- | --- |

(b)

sprejme
  , spremlja in nadzira
  letni proračun odbora v skladu s členom 58(2);

| (ba) | podaja mnenja in priporočila o osnutku poročila izvršnega direktorja iz člena 52(2)(g); |
| --- | --- |

(ba)

podaja mnenja in priporočila o osnutku poročila izvršnega direktorja iz člena 52(2)(g);

| (c) | odloči o prostovoljnem izposojanju med shemami financiranja v skladu s členom 68, o vzajemni uporabi nacionalnih shem financiranja v skladu s členom 72 in o posojilih sistemom zajamčenih vlog v skladu
  s členom 73(4)
  ; |
| --- | --- |

(c)

odloči o prostovoljnem izposojanju med shemami financiranja v skladu s členom 68, o vzajemni uporabi nacionalnih shem financiranja v skladu s členom 72 in o posojilih sistemom zajamčenih vlog v skladu
  s členom 73(4)
  ;

| (d) | sprejme letno poročilo o dejavnostih odbora
  iz člena 41, ki
  vsebuje podrobne obrazložitve v zvezi z izvajanjem proračuna; |
| --- | --- |

(d)

sprejme letno poročilo o dejavnostih odbora
  iz člena 41, ki
  vsebuje podrobne obrazložitve v zvezi z izvajanjem proračuna;

| (e) | sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za odbor v skladu s členom 61; |
| --- | --- |

(e)

sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za odbor v skladu s členom 61;

| (f) | sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji goljufij, pri čemer upošteva stroške in koristi ukrepov, ki naj bi se izvajali; |
| --- | --- |

(f)

sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji goljufij, pri čemer upošteva stroške in koristi ukrepov, ki naj bi se izvajali;

| (g) | sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov v zvezi z njegovimi člani; |
| --- | --- |

(g)

sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov v zvezi z njegovimi člani;

| (h) | sprejme poslovnik; |
| --- | --- |

(h)

sprejme poslovnik;

| (i) | v skladu z odstavkom 2 v zvezi z zaposlenimi odbora izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi podeljujejo pristojnemu organu za imenovanja in ki se na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi („pooblastila pristojnega organa za imenovanja“); |
| --- | --- |

(i)

v skladu z odstavkom 2 v zvezi z zaposlenimi odbora izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi podeljujejo pristojnemu organu za imenovanja in ki se na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi („pooblastila pristojnega organa za imenovanja“);

| (j) | sprejme ustrezna izvedbena pravila, da se zagotovi izvajanje kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov; |
| --- | --- |

(j)

sprejme ustrezna izvedbena pravila, da se zagotovi izvajanje kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov;

| (k) | v skladu s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki je pri izvajanju svojih nalog funkcionalno neodvisen; |
| --- | --- |

(k)

v skladu s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki je pri izvajanju svojih nalog funkcionalno neodvisen;

| (l) | zagotovi ustrezne ukrepe v odziv na ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih in zunanjih revizijskih poročil in ocen ter iz preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); |
| --- | --- |

(l)

zagotovi ustrezne ukrepe v odziv na ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih in zunanjih revizijskih poročil in ocen ter iz preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF);

| (m) | sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo notranjih struktur odbora in po potrebi njihovih sprememb. |
| --- | --- |

(m)

sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo notranjih struktur odbora in po potrebi njihovih sprememb.

2.   Odbor na plenarni seji v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov sprejme sklep na podlagi člena 2(1) kadrovskih predpisov in člena 6 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, pri čemer zadevna pooblastila pristojnega organa za imenovanja prenese na izvršnega direktorja in določi pogoje, pod katerimi se prenos pooblastil lahko začasno prekine. Izvršni direktor lahko nadalje prenese navedena pooblastila.

Če to zahtevajo izjemne okoliščine, lahko odbor na plenarni seji s sklepom začasno prekine prenos pooblastil pristojnega organa za imenovanja na izvršnega direktorja in na osebe, na katere jih je prenesel slednji, ter jih izvaja sam ali jih prenese na enega od njegovih članov ali na zaposlenega, ki ni izvršni direktor.

Člen 47

Plenarna seja odbora

1.   Izvršni direktor skliče plenarne seje odbora.

2.   Odbor se vsaj dvakrat letno sestane na redni plenarni seji. Poleg tega se sestane na pobudo izvršnega direktorja, na zahtevo Komisije ali na zahtevo vsaj tretjine svojih članov.

3.   Plenarna seja odbora lahko povabi opazovalce, da se udeležijo seje na ad hoc osnovi.
  Zlasti lahko odbor na prošnjo povabi predstavnika ENM, da sodeluje kot opazovalec.

4.   Odbor zagotovi sekretariat plenarne seje odbora.

Člen 48

Postopek odločanja

1.   Odbor na plenarni seji sprejema odločitve z navadno večino članov
  iz člena 39(1)(a) do (e)
  . Vendar se odločitve iz točke (c) 
  člena 46(1)
  sprejemajo z dvotretjinsko večino
  teh
  članov.

2.   Izvršni direktor sodeluje pri glasovanju.

3.   Odbor sprejme in objavi svoj poslovnik. V poslovniku se določi podrobnejša ureditev glede glasovanja, zlasti okoliščine, v katerih lahko član deluje v imenu drugega člana in po potrebi tudi pravila glede sklepčnosti.

NASLOV III

IZVRŠNA SEJA ODBORA

Člen 49

Sodelovanje na izvršnih sejah

1.   Na izvršnih sejah odbora sodelujejo člani odbora
  iz člena 39(1)(a)
  do (d).

2.   Pri posvetovanju o subjektu iz člena 2 ali skupini subjektov, ki deluje v samo eni sodelujoči državi članici, v razpravah in postopku odločanja v skladu
  s členom 51(1)
  sodeluje tudi član, ki ga je imenovala navedena država članica.

3.   Pri posvetovanju o čezmejni skupini v razpravah in postopku odločanja v skladu
  s členom 51(2)
  sodelujejo tudi član, ki ga je imenovala država članica, v kateri se nahaja organ za reševanje na ravni skupine, ter člani, ki so jih imenovale države članice, v katerih ima sedež podrejeno podjetje ali subjekt, ki je vključen v konsolidiran nadzor.

3a.
     
  Člani odbora iz člena 39(1)(a) do (d) zagotovijo, da so v okviru vseh različnih sestav izvršnih sej odbora odločitve in ukrepi o reševanju, zlasti glede uporabe sklada, skladni, ustrezni in sorazmerni.

Člen 50

Naloge

1.   Odboru pri plenarni seji pomaga izvršna seja odbora.

2.   Izvršna seja odbora:

| (a) | pripravlja
  vse
  sklepe, ki jih sprejme odbor na plenarni seji; |
| --- | --- |

(a)

pripravlja
  vse
  sklepe, ki jih sprejme odbor na plenarni seji;

| (b) | sprejme vse sklepe za izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

sprejme vse sklepe za izvajanje te uredbe.

2a.
     Naloge odbora na izvršni seji vključujejo:

| (-i) | pripravo, oceno in odobritev načrtov reševanja v skladu s členi od 7 do 9; |
| --- | --- |

(-i)

pripravo, oceno in odobritev načrtov reševanja v skladu s členi od 7 do 9;

| (-ia) | določitev minimalne zahteve za lastna sredstva in upravičene obveznosti, ki jih morajo institucije in nadrejena podjetja vzdrževati v skladu s členom 10; |
| --- | --- |

(-ia)

določitev minimalne zahteve za lastna sredstva in upravičene obveznosti, ki jih morajo institucije in nadrejena podjetja vzdrževati v skladu s členom 10;

| (i) | čim prejšnjo zagotovitev
  osnutka sklepa v skladu s členom 16 skupaj z vsemi ustreznimi informacijami
  Komisiji, da lahko slednja presodi in sprejme utemeljeno odločitev v skladu s členom 16(6); |
| --- | --- |

(i)

čim prejšnjo zagotovitev
  osnutka sklepa v skladu s členom 16 skupaj z vsemi ustreznimi informacijami
  Komisiji, da lahko slednja presodi in sprejme utemeljeno odločitev v skladu s členom 16(6);

| (ii) | odločitev glede dela II proračuna odbora za sklad. |
| --- | --- |

(ii)

odločitev glede dela II proračuna odbora za sklad.

3.   Če je to potrebno zaradi nujnosti, lahko odbor na izvršni seji sprejme nekatere začasne odločitve v imenu plenarne seje odbora, zlasti z zvezi z upravnim vodenjem, vključno s proračunskimi zadevami.

4.   Izvršna seja odbora se sestane na pobudo izvršnega direktorja ali na zahtevo
  katerega koli od
  članov.

5.   Odbor na plenarni seji določi poslovnik za izvršno sejo odbora.

Člen 51

Odločanje

1.   Pri posvetovanju o posameznem subjektu ali skupini, ki deluje v samo eni sodelujoči državi članici,
  si
  odbor ▌na izvršnih sejah
  prizadeva doseči soglasje
  .
  Če ni soglasja, odbor sprejema odločitve
  z navadno večino
  članov z glasovalno pravico iz člena 39(1)(a) do (d) in
  sodelujočih članov
  iz člena 49(2).
   V primeru neodločenega izida glasovanja odloča glas izvršnega direktorja.

2.   Pri posvetovanju o čezmejni
  si
  skupini odbor ▌na izvršnih sejah
  prizadeva doseči soglasje. Če ni soglasja, odbor sprejme odločitve
  z navadno večino
  članov z glasovalno pravico iz člena 39(1)(a) do (d) in
  sodelujočih članov
  iz člena 49(3).
  Člani odbora iz
  člena 39(1)(a) do (d)
  in član, ki ga imenuje država članica, v kateri se nahaja organ za reševanje na ravni skupine, imajo vsak po en glas.
  Nacionalni organ za reševanje vsake sodelujoče države članice, v katerih ima sedež podrejeno podjetje ali subjekt, ki je vključen v konsolidiran nadzor,
  ima glasovalno pravico, ki je enaka deležu enega glasu. V primeru neodločenega izida glasovanja odloča glas izvršnega direktorja.

▐

3.   Odbora na izvršni seji sprejme in objavi poslovnik za izvršne seje.

Zasedanja izvršne seje odbora skliče izvršni direktor na lastno pobudo ali na zahtevo
  katerega koli člana
  , zasedanjem pa predseduje izvršni direktor. Odbor lahko
  na izvršni seji
  povabi opazovalce, da se udeležijo njegovih
  zasedanj
  na ad hoc osnovi.
  Zlasti lahko odbor na prošnjo povabi predstavnika ENM, da sodeluje kot opazovalec.

NASLOV IV

IZVRŠNI DIREKTOR IN NAMESTNIK IZVRŠNEGA DIREKTORJA

Člen 52

Imenovanje in naloge

1.   Odboru predseduje izvršni direktor, zaposlen za poln delovni čas, ki nima nobenih drugih funkcij na nacionalni ravni.

2.   Izvršni direktor je odgovoren za:

| (a) | pripravo dela odbora za njegove plenarne in izvršne seje ter sklic in predsedovanje na zasedanjih sej; |
| --- | --- |

(a)

pripravo dela odbora za njegove plenarne in izvršne seje ter sklic in predsedovanje na zasedanjih sej;

| (b) | vse zadeve, povezane z zaposlenimi; |
| --- | --- |

(b)

vse zadeve, povezane z zaposlenimi;

| (c) | zadeve, povezane z dnevnim upravljanjem; |
| --- | --- |

(c)

zadeve, povezane z dnevnim upravljanjem;

| (d) | izvajanje proračuna odbora v skladu s 
  členom 58(3); |
| --- | --- |

(d)

izvajanje proračuna odbora v skladu s 
  členom 58(3);

| (e) | upravljanje odbora; |
| --- | --- |

(e)

upravljanje odbora;

| (f) | izvajanje letnega delovnega programa odbora; |
| --- | --- |

(f)

izvajanje letnega delovnega programa odbora;

| (g) | pripravo osnutka poročila vsako leto, ki vsebuje oddelek o dejavnostih reševanja odbora ter oddelek o finančnih in upravnih zadevah. |
| --- | --- |

(g)

pripravo osnutka poročila vsako leto, ki vsebuje oddelek o dejavnostih reševanja odbora ter oddelek o finančnih in upravnih zadevah.

3.   Izvršnemu direktorju pomaga namestnik izvršnega direktorja.

Namestnik izvršnega direktorja izvaja funkcije izvršnega direktorja, kadar je slednji odsoten.

4.   Izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja sta imenovana na podlagi sposobnosti, kvalifikacij, znanja na področju bančništva in financ ter izkušenj, ki so relevantne za finančni nadzor in regulacijo.

Izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja se izbereta z odprtim izbirnim postopkom ob upoštevanju načela uravnotežene zastopanosti spolov, Evropski parlament in Svet pa sta o tem ustrezno obveščena.

5.   
  Komisija pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predloži ožji seznam kandidatov za mesto izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja.

Komisija Evropskemu parlamentu v odobritev predloži predlog za imenovanje
  izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja.
  Ko Evropski parlament ta predlog odobri,
  Svet
  sprejme izvedbeni sklep o imenovanju
  izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja.

6.   Z odstopanjem od
  člena 39(2)
  mandat prvega namestnika izvršnega direktorja, imenovanega po začetku veljavnosti te uredbe, traja tri leta; mandat se lahko obnovi enkrat za obdobje petih let. Izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja ostaneta na svojih funkcijah, dokler nista imenovana njuna naslednika.

7.   Namestnik izvršnega direktorja, katerega mandat je bil podaljšan, ne sodeluje v novem postopku izbire za isti položaj na koncu celotnega obdobja.

8.   Če izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja ne izpolnjujeta več pogojev, ki se zahtevajo za izvajanje njunih nalog, ali sta bila kriva hujše kršitve, lahko Svet na predlog Komisije
  , ki ga je potrdil Evropski parlament, sprejme izvedbeni sklep za odstavitev
  izvršnega direktorja ali namestnika izvršnega direktorja.

V ta namen lahko Evropski parlament ali Svet obvestita Komisijo, da so po njunem mnenju izpolnjeni pogoji za odstavitev izvršnega direktorja ali namestnika izvršnega direktorja, Komisija pa na to odgovori.

Člen 53

Neodvisnost

1.   Izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja svoje naloge izvajata v skladu z odločitvami Komisije in odbora.

Kadar sodelujeta pri posvetovanjih in postopkih odločanja v odboru, izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja ne zahtevata ali prejemata navodil od institucij ali organov Unije, temveč izrazita lastna stališča in glasujeta neodvisno. Pri navedenih posvetovanjih in postopkih odločanja namestnik izvršnega direktorja ne odgovarja izvršnemu direktorju.

2.   Nobena od držav članic in noben drug javni ali zasebni organ ne smejo poskušati vplivati na izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja pri izvajanju njunih nalog.

3.   V skladu s kadrovskimi predpisi iz člena 78(6) sta izvršni direktor in namestnik izvršnega direktorja po izteku mandata še naprej zavezana ravnati pošteno in diskretno pri sprejemanju določenih imenovanj ali ugodnosti.

NASLOV V

FINANČNE DOLOČBE

Poglavje 1

Splošne določbe

Člen 54

Sredstva

Odbor je odgovoren, da za opravljanje nalog, ki se nanj prenesejo s to uredbo, nameni potrebna finančna sredstva in človeške vire.

Člen 55

Proračun

1.   Za vsako poslovno leto, ki je enako koledarskemu letu, se pripravijo ocene prihodkov in odhodkov odbora, ki so prikazane v proračunu odbora.

2.   Proračun odbora je uravnotežen v smislu prihodkov in odhodkov.

3.   Proračun je sestavljen iz dveh delov: iz dela I za upravljanje odbora in iz dela II za sklad.

Člen 56

Del I proračuna za upravljanje odbora

1.   Prihodki dela I proračuna so sestavljeni iz letnih prispevkov, potrebnih za kritje
  ocenjenih letnih
  upravnih odhodkov v skladu s členom 62(1)(a).

2.   Odhodki dela I proračuna vključujejo vsaj izdatke za zaposlene, plače, upravljanje, infrastrukturo, poklicno usposabljanje in izdatke za poslovanje.

Člen 57

Del II proračuna za sklad

1.   Prihodki dela II proračuna so sestavljeni zlasti iz naslednjega:

| (a) | prispevkov, ki jih plačajo institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah v skladu s členom 62, z izjemo letnega prispevka iz člena 62(1)(a); |
| --- | --- |

(a)

prispevkov, ki jih plačajo institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah v skladu s členom 62, z izjemo letnega prispevka iz člena 62(1)(a);

| (b) | posojil, prejetih od drugih shem za financiranje reševanja v nesodelujočih državah članicah v skladu s členom 68(1); |
| --- | --- |

(b)

posojil, prejetih od drugih shem za financiranje reševanja v nesodelujočih državah članicah v skladu s členom 68(1);

| (c) | posojil, prejetih od finančnih institucij ali drugih tretjih oseb v skladu s členom 69
  , med drugim v okviru instrumenta posojil iz navedenega člena; |
| --- | --- |

(c)

posojil, prejetih od finančnih institucij ali drugih tretjih oseb v skladu s členom 69
  , med drugim v okviru instrumenta posojil iz navedenega člena;

| (d) | donosov od nalaganja sredstev, ki se držijo v skladu, v skladu s členom 70. |
| --- | --- |

(d)

donosov od nalaganja sredstev, ki se držijo v skladu, v skladu s členom 70.

2.   Odhodki dela II proračuna so sestavljeni iz naslednjega:

| (a) | odhodkov za namene iz člena 71; |
| --- | --- |

(a)

odhodkov za namene iz člena 71;

| (b) | investicij v skladu s členom 70; |
| --- | --- |

(b)

investicij v skladu s členom 70;

| (c) | obresti, plačanih na posojila, prejeta od drugih shem za financiranje reševanja v nesodelujočih državah članicah v skladu s členom 68(1); |
| --- | --- |

(c)

obresti, plačanih na posojila, prejeta od drugih shem za financiranje reševanja v nesodelujočih državah članicah v skladu s členom 68(1);

| (d) | obresti, plačanih na posojila, prejeta od finančnih institucij ali drugih tretjih oseb v skladu s členom 69
  , med drugim v okviru instrumenta posojil iz navedenega člena; |
| --- | --- |

(d)

obresti, plačanih na posojila, prejeta od finančnih institucij ali drugih tretjih oseb v skladu s členom 69
  , med drugim v okviru instrumenta posojil iz navedenega člena;

Člen 58

Priprava in izvajanje proračuna

1.   Izvršni direktor vsako leto do 15. februarja pripravi oceno prihodkov in odhodkov odbora za naslednje leto in jo vsako leto najkasneje do 31. marca pošlje v potrditev odboru na plenarni seji.

2.   Proračun odbora se sprejme na plenarni seji odbora na podlagi ocene prihodkov in odhodkov. Po potrebi proračun ustrezno prilagodi
  po nadzoru in spremljanju, ki ju opravi odbor na plenarni seji.

3.   Proračun odbora izvaja izvršni direktor.

Člen 59

Revizija in nadzor

1.   V odboru se vzpostavi notranja revizijska funkcija, ki se izvaja v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi. Notranji revizor, ki ga imenuje odbor, je slednjemu odgovoren za preverjanje pravilnega delovanja sistemov in postopkov odbora za izvajanje proračuna.

2.   Notranji revizor svetuje odboru pri obravnavanju tveganj tako, da izdaja neodvisna mnenja o kakovosti sistemov za upravljanje in nadzor ter priporočila za izboljšanje pogojev izvajanja operacij in spodbujanje preudarnega finančnega upravljanja.

3.   Za vzpostavitev sistemov in postopkov notranjega nadzora, ki so primerni za izvajanje revizorjevih nalog, je odgovoren odbor.

Člen 60

Predstavitev računovodskih izkazov in razrešnica

1.   Izvršni direktor deluje kot odredbodajalec.

2.   Računovodja odbora do 1. marca naslednjega poslovnega leta
  odboru
  pošlje začasne računovodske izkaze.

3.   Odbor na izvršni seji vsako leto do 31. marca Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču posreduje začasne računovodske izkaze odbora za predhodno poslovno leto.

4.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča na začasne računovodske izkaze odbora izvršni direktor pripravi končne računovodske izkaze na lastno odgovornost in jih pošlje v potrditev odboru na plenarni seji.

5.   Izvršni direktor po vsakem poslovnem letu do 1. julija pošlje končne računovodske izkaze Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

6.   Izvršilni direktor Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove ugotovitve do
  1. julija
  .

7.   Končni računovodski izkazi se objavijo v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega leta.

8.   Odbor na plenarni seji izvršnemu direktorju podeli razrešnico v zvezi z izvajanjem proračuna.

9.   Izvršni odbor Evropskemu parlamentu na zahtevo slednjega predloži vse potrebne informacije v zvezi z računovodskimi izkazi odbora.

9a.
     
  Računsko sodišče preuči končne računovodske izkaze, ki jih pripravi odbor v skladu s tem členom, in potem pripravi poročilo o svojih ugotovitvah ter ga do 1. decembra, ki sledi vsakemu finančnemu letu, predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

9b.
     
  Računsko sodišče poroča predvsem o:

| (a) | gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti porabe denarnih sredstev, vključno z denarnimi sredstvi sklada; |
| --- | --- |

(a)

gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti porabe denarnih sredstev, vključno z denarnimi sredstvi sklada;

| (b) | vseh pogojnih obveznostih za odbor, Komisijo ali kako drugače, ki so posledica izvajanja nalog Komisije in odbora na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

vseh pogojnih obveznostih za odbor, Komisijo ali kako drugače, ki so posledica izvajanja nalog Komisije in odbora na podlagi te uredbe.

Člen 61

Finančna pravila

Odbor po posvetovanju z Računskim sodiščem in Komisijo sprejme notranje finančne določbe, ki zlasti določajo postopek za pripravo in izvajanje proračuna.

Kolikor je skladno s posebno naravo odbora, so finančne določbe osnovane na okvirni finančni uredbi, sprejeti za organe, vzpostavljene po PDEU v skladu s členom 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta [...] (11).

Člen 62

Prispevki

1.   Subjekti iz člena 2 prispevajo v proračun odbora v skladu s to uredbo in delegiranimi akti o prispevkih, sprejetimi v skladu z odstavkom 5. Prispevke sestavljajo:

| (a) | letni prispevki, potrebni za kritje upravnih odhodkov; |
| --- | --- |

(a)

letni prispevki, potrebni za kritje upravnih odhodkov;

| (b) | predhodni letni prispevki, potrebni za dosego ciljne ravni financiranja sklada, opredeljene v členu 65, ki se izračunajo v skladu s členom 66; |
| --- | --- |

(b)

predhodni letni prispevki, potrebni za dosego ciljne ravni financiranja sklada, opredeljene v členu 65, ki se izračunajo v skladu s členom 66;

| (c) | izredni naknadni prispevki, izračunani v skladu s členom 67. |
| --- | --- |

(c)

izredni naknadni prispevki, izračunani v skladu s členom 67.

2.   Znesek prispevkov se določi na takšni ravni, da se zagotovi, da so z njimi povezani prihodki načeloma zadostni za zagotovitev uravnoteženega proračuna odbora vsako leto in za naloge sklada.

3.   Odbor
  po posvetovanju s pristojnim organom
  v skladu z delegiranimi akti iz odstavka 5 določi prispevke, ki jih mora plačati vsak subjekt iz člena 2, s sklepom, naslovljenim na zadevni subjekt. Odbor uporablja postopkovna, poročevalska in druga pravila, ki zagotavljajo, da so prispevki plačani v celoti in pravočasno.

4.   Sredstva, zbrana v skladu z odstavki 1, 2 in 3, se uporabljajo samo za namene te uredbe.

5.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o prispevkih skladno s členom 82, da:

| (a) | se določijo vrste prispevkov in zadeve, za katere se morajo plačati, način, kako se izračuna znesek prispevkov, in način, kako se prispevki plačajo; |
| --- | --- |

(a)

se določijo vrste prispevkov in zadeve, za katere se morajo plačati, način, kako se izračuna znesek prispevkov, in način, kako se prispevki plačajo;

| (b) | se določijo pravila glede registracije, računovodenja, poročanja in druga pravila iz odstavka 3, potrebna za zagotavljanje, da so prispevki v celoti in pravočasno plačani; |
| --- | --- |

(b)

se določijo pravila glede registracije, računovodenja, poročanja in druga pravila iz odstavka 3, potrebna za zagotavljanje, da so prispevki v celoti in pravočasno plačani;

| (c) | se določi sistem prispevkov za institucije, ki so prejele dovoljenje za poslovanje po tem, ko je sklad dosegel ciljno raven; |
| --- | --- |

(c)

se določi sistem prispevkov za institucije, ki so prejele dovoljenje za poslovanje po tem, ko je sklad dosegel ciljno raven;

| (d) | se določijo letni prispevki, potrebni za kritje upravnih stroškov odbora, preden ta postane popolnoma operativen. |
| --- | --- |

(d)

se določijo letni prispevki, potrebni za kritje upravnih stroškov odbora, preden ta postane popolnoma operativen.

Člen 63

Ukrepi za boj proti goljufijam

1.   Da bi se olajšal boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejanjem v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999, odbor v šestih mesecih po tem, ko postane operativen, pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in sprejme ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse zaposlene odbora, pri čemer uporabi predlogo iz priloge k navedenemu sporazumu.

2.   Računsko sodišče ima pravico revidirati, na osnovi dokumentacije in na kraju samem, upravičence, izvajalce in podizvajalce, ki so prejeli sredstva ▌iz odbora.

3.   OLAF lahko v skladu z določbami in postopki, določenimi v Uredbi (ES) št. 1073/1999 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96, izvaja preiskave, vključno s pregledi na kraju samem in inšpekcijami, da ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugega nezakonitega dejanja, ki vpliva na finančne interese Unije, v zvezi s pogodbo, ki jo financira odbor.

Poglavje 2

Enotni sklad za reševanje bank

ODDELEK 1

SESTAVA SKLADA

Člen 64

Splošne določbe

1.   Ustanovi se Enotni sklad za reševanje bank.

2.   Odbor sklad uporablja samo za namene zagotavljanja učinkovitega izvajanja instrumentov in pooblastil za reševanje ▌ter v skladu s cilji reševanja in načeli, ki urejajo reševanje▌. Proračun Unije
  ali nacionalni proračuni držav članic
  v nobenem primeru
  niso odgovorni
  za odhodke ali izgube sklada
  ali za kakršno koli obveznost odbora
  .

3.   Sklad je v lasti odbora.

Člen 65

Ciljna raven financiranja

1.   V obdobju, ki ni daljše od 10 let od začetka veljavnosti te uredbe, razpoložljiva finančna sredstva sklada dosežejo vsaj
  delež
  zneska vlog vseh kreditnih institucij z dovoljenjem v sodelujočih državah članicah, ki so zajamčene v skladu z Direktivo [o sistemu zajamčenih vlog]
  in v skladu s členom 93(1) Direktive [DSRB]
  .

2.   V začetnem obdobju iz odstavka 1 se prispevki v sklad, izračunani v skladu s členom 66 in zbrani v skladu s členom 62, časovno razporedijo kar se da enakomerno, dokler ni dosežena ciljna raven, razen če se jih glede na razmere lahko plača vnaprej ob upoštevanju ugodnih tržnih razmer ali potreb po financiranju.

3.   Odbor lahko začetno obdobje podaljša za največ štiri leta, če skupna izplačila sklada presežejo
  delež, določen v členu 93(2) Direktive [DSRB]
  skupnega zneska iz odstavka 1.

4.   Če se po začetnem obdobju iz odstavka 1 razpoložljiva finančna sredstva zmanjšajo pod ciljno raven iz odstavka 1, se prispevki, izračunani v skladu s členom 66, zbirajo, dokler ni dosežena ciljna raven. Če razpoložljiva finančna sredstva znašajo manj kot polovico ciljne ravni,
  se
  letni prispevki
  določijo v skladu s členom 93(3) Direktive [DSRB]
  .

5.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 82, da določi naslednje:

| (a) | merila za časovno razporeditev izračunanih prispevkov v sklad v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(a)

merila za časovno razporeditev izračunanih prispevkov v sklad v skladu z odstavkom 2;

| (b) | razmere, v katerih se plačilo prispevkov lahko prestavi na zgodnejši čas v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(b)

razmere, v katerih se plačilo prispevkov lahko prestavi na zgodnejši čas v skladu z odstavkom 2;

| (c) | merila za določitev, za koliko let se lahko podaljša začetno obdobje iz odstavka 1 v skladu z odstavkom 3; |
| --- | --- |

(c)

merila za določitev, za koliko let se lahko podaljša začetno obdobje iz odstavka 1 v skladu z odstavkom 3;

| (d) | merila za določitev letnih prispevkov iz odstavka 4. |
| --- | --- |

(d)

merila za določitev letnih prispevkov iz odstavka 4.

Člen 66

Predhodni prispevki

1.   Posamezni prispevek vsake institucije se pobere vsaj na letni osnovi in se izračuna sorazmerno z zneskom njenih obveznosti, brez lastnih sredstev in kritih vlog, glede na skupne obveznosti, brez lastnih sredstev in kritih vlog, vseh institucij z dovoljenjem na ozemljih sodelujočih držav članic.

Prispevek se prilagodi sorazmerno s profilom tveganja posamezne institucije v skladu z merili, določenimi v delegiranih aktih iz člena 94(7) Direktive [DSRB].

2.   Razpoložljiva finančna sredstva, ki jih je treba upoštevati, da se doseže ciljna raven financiranja iz člena 65, lahko vključujejo
  denarna sredstva, denarne ustreznike, sredstva, primerna za visokokakovostna likvidna sredstva na podlagi količnika likvidnostnega kritja ali zaveze
  za plačilo, ki so v celoti zavarovane s sredstvi z nizkim tveganjem, ki niso obremenjena z nobenimi pravicami tretjih oseb, pri čemer so na voljo in namenjene izključno uporabi s strani odbora, in sicer za namene iz člena 71(1). Delež teh nepreklicnih zavez za plačilo ne presega
  deleža, določenega v členu 94(3) Direktive [DSRB],
  celotnega zneska prispevkov, ki se zberejo v skladu z odstavkom 1.

2a.
     
  Posamezni prispevki vsake institucije iz odstavka 1 so dokončni in se v nobenem primeru ne povrnejo za nazaj.

2b.
     
  Če so sodelujoče države članice že vzpostavile nacionalne sheme za financiranje reševanja, lahko določijo, da morajo nacionalne sheme za financiranje reševanja uporabiti razpoložljiva finančna sredstva, ki so jih v preteklosti v obliki predhodnih prispevkov zbrale od institucij, da institucijam povrnejo predhodne prispevke, ki jih te morda morajo vplačati v sklad. Takšno povračilo ne posega v obveznosti držav članic iz Direktive 94/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

3.   
  Na podlagi drugega pododstavka odstavka 1
  je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 82, da določi naslednje:

| (a) | metodo za izračun posameznih prispevkov iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

metodo za izračun posameznih prispevkov iz odstavka 1;

| (b) | kakovost zavarovanja s premoženjem, ki se uporablja za kritje zavez za plačilo iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

kakovost zavarovanja s premoženjem, ki se uporablja za kritje zavez za plačilo iz odstavka 2;

| (c) | merila za izračun deleža zavez za plačilo iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(c)

merila za izračun deleža zavez za plačilo iz odstavka 2.

Člen 67

Izredni naknadni prispevki

1.   Če razpoložljiva finančna sredstva ne zadoščajo za pokrivanje izgub, stroškov ali drugih odhodkov, ki nastanejo pri uporabi sklada, odbor v skladu s členom 62 od institucij z dovoljenjem na ozemlju sodelujočih držav članic zbere izredne naknadne prispevke za kritje dodatnih zneskov. Ti izredni prispevki se med institucijami razporedijo v skladu s pravili iz členom 66
  in v skladu s členom 95(1) Direktive [DSRB]
  .

2.   Odbor lahko institucijo v skladu z delegiranimi akti iz odstavka 3 v celoti ali deloma oprosti obveznosti plačila naknadnih prispevkov v skladu z odstavkom 1, če bi vsota plačil iz člena 66 in odstavka 1 tega člena ogrozila poravnavo terjatev drugih upnikov do institucije. Taka oprostitev se odobri za največ 6 mesecev, vendar se lahko obnovi na prošnjo institucije.

3.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 82, da določi razmere in pogoje, v katerih se lahko subjekt iz člena 2 deloma ali v celoti oprosti plačila naknadnih prispevkov v skladu z odstavkom 2.

Člen 68

Prostovoljno izposojanje med shemami financiranja

1.   Odbor lahko zahteva, da si za sklad izposodi sredstva iz vseh drugih shem za financiranje reševanja v nesodelujočih državah članicah, če:

| (a) | zneski, zbrani v skladu s členom 66, ne zadoščajo za kritje izgub, stroškov ali drugih odhodkov, nastalih zaradi uporabe sklada; |
| --- | --- |

(a)

zneski, zbrani v skladu s členom 66, ne zadoščajo za kritje izgub, stroškov ali drugih odhodkov, nastalih zaradi uporabe sklada;

| (b) | izredni naknadni prispevki, predvideni v členu 67, niso takoj dostopni; |
| --- | --- |

(b)

izredni naknadni prispevki, predvideni v členu 67, niso takoj dostopni;

▐

2.   Navedene sheme za financiranje reševanja odločijo o taki zahtevi v skladu s členom 97 Direktive [DSRB]. Za pogoje izposojanja se uporabljajo točke (a), (b) in (c) člena 97(3) navedene Direktive [DSRB].

Člen 69

Alternativni viri financiranja

1.   Odbor
  si prizadeva, da
  za sklad pridobi posojila ali druge oblike podpore od finančnih institucij ali drugih tretjih oseb, če zneski, zbrani v skladu s členoma 66 in 67, niso takoj dostopni ali ne zadoščajo za kritje odhodkov iz naslova uporabe sklada.

Odbori si zlasti prizadeva, da za sklad pridobi instrument posojil, najbolje z uporabo evropskega javnega instrumenta, da se zagotovi takojšnja razpoložljivost ustreznih finančnih sredstev za uporabo v skladu s členom 71, kadar zneski, ki so bili pridobljeni ali so na voljo v skladu s členoma 66 in 67, ne zadostujejo. Sklad povrne vsako posojilo iz omenjenega instrumenta posojil v dogovorjenem roku.

2.   Posojila ali druge oblike podpore iz odstavka 1 se v celoti povrnejo v skladu s členom 62 v obdobju zapadlosti posojila.

3.   Vse odhodke iz naslova uporabe posojil iz odstavka 1 mora kriti odbor in se ne krijejo iz proračuna Unije ali s strani sodelujočih držav članic.

ODDELEK 2

UPRAVLJANJE SKLADA

Člen 70

Investicije

1.   Sklad upravlja odbor, ki lahko od Komisije zahteva, da izvede določene naloge v zvezi z upravljanjem sklada.

2.   Zneski, prejeti od institucije v postopku reševanja ali premostitvene institucije, obresti in drugi dobički od investicij ter vsi drugi dobički pripadajo izključno skladu.

3.   Odbor
  vodi preudarno in varno investicijsko politiko, zlasti z investiranjem zneskov
  , ki se držijo v skladu, ▌v visoko likvidna sredstva visoke kreditne kvalitete. Investicije bi morale biti dovolj
  sektorsko in
  geografsko razpršene
  za ublažitev tveganja koncentracije
  . Donosi iz navedenih investicij pripadajo skladu.
  Odbor javno objavi naložbeni okvir, v katerem opiše naložbeno politiko sklada.

4.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o podrobnih pravilih za upravljanje sklada v skladu s postopkom, določenim v členu 82.

ODDELEK 3

UPORABA SKLADA

Člen 71

Poslanstvo sklada

1.   Pri uporabi instrumentov za reševanje za subjekte iz člena 2 lahko odbor, v okviru, ki ga je določila Komisija, uporablja sklad za naslednje namene:

| (a) | jamčenje za sredstva ali obveznosti institucije v postopku reševanja, njenih podrejenih podjetij, premostitvene institucije ali subjekta za upravljanja sredstev; |
| --- | --- |

(a)

jamčenje za sredstva ali obveznosti institucije v postopku reševanja, njenih podrejenih podjetij, premostitvene institucije ali subjekta za upravljanja sredstev;

| (b) | dajanje posojil instituciji v postopku reševanja, njenim podrejenim podjetjem, premostitveni instituciji ali subjektu za upravljanje sredstev; |
| --- | --- |

(b)

dajanje posojil instituciji v postopku reševanja, njenim podrejenim podjetjem, premostitveni instituciji ali subjektu za upravljanje sredstev;

| (c) | nakup sredstev institucije v postopku reševanja; |
| --- | --- |

(c)

nakup sredstev institucije v postopku reševanja;

| (d) | prispevati za kapital premostitvene institucije ali subjekta za upravljanje sredstev; |
| --- | --- |

(d)

prispevati za kapital premostitvene institucije ali subjekta za upravljanje sredstev;

| (e) | plačilo nadomestila delničarjem ali upnikom če so po oceni v skladu s členom 17(5) prejeli manj pri poplačilu njihovih terjatev, kot bi prejeli glede na vrednotenje v skladu s členom 17(16) v primeru likvidacije ali drugega običajnega postopka zaradi insolventnosti; |
| --- | --- |

(e)

plačilo nadomestila delničarjem ali upnikom če so po oceni v skladu s členom 17(5) prejeli manj pri poplačilu njihovih terjatev, kot bi prejeli glede na vrednotenje v skladu s členom 17(16) v primeru likvidacije ali drugega običajnega postopka zaradi insolventnosti;

| (f) | zagotovitev prispevka instituciji v postopku reševanja namesto prispevka, ki bi se dosegel z odpisom nekaterih upnikov, če se uporabi instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi in se organ za reševanje odloči izključiti nekatere upnike iz okvira instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi v skladu s členom 24(3); |
| --- | --- |

(f)

zagotovitev prispevka instituciji v postopku reševanja namesto prispevka, ki bi se dosegel z odpisom nekaterih upnikov, če se uporabi instrument za reševanje z zasebnimi sredstvi in se organ za reševanje odloči izključiti nekatere upnike iz okvira instrumenta za reševanje z zasebnimi sredstvi v skladu s členom 24(3);

| (g) | izvajanje katere koli kombinacije ukrepov iz točk (a) do (f). |
| --- | --- |

(g)

izvajanje katere koli kombinacije ukrepov iz točk (a) do (f).

2.   Sklad se lahko uporabi za sprejemanje ukrepov iz točk (a) do (g), tudi v zvezi s kupcem v okviru instrumenta prodaje poslovanja.

3.   Sklad se ne uporablja neposredno za absorbiranje izgub institucije ali subjekta iz člena 2 oziroma za dokapitalizacijo institucije ali subjekta iz člena 2. V primeru, da uporaba sheme za financiranje reševanja za namene iz odstavka 1 posredno privede do tega, da se del izgub institucije ali subjekta iz člena 2 prenese na sklad, se uporabljajo načela
  iz člena 38 Direktive [DSRB] in
  člena 24, ki urejajo uporabo shem za financiranje reševanja.

4.   Odbor ne sme držati kapitala, vplačanega v skladu s točko (f) odstavka 1, dlje kot 5 let.

Člen 72

Člen 72 Vzajemna uporaba nacionalnih shem za financiranje v primeru reševanja skupine, ki vključuje institucije v nesodelujočih državah članicah

V primeru reševanja skupine, ki na eni strani vključuje institucije z dovoljenjem v eni ali več sodelujočih državah članicah in na drugi institucije z dovoljenjem v eni ali več nesodelujočih državah članicah, sklad prispeva k financiranju reševanja skupine v skladu z določbami iz člena 98 Direktive [DSRB].

▐

NASLOV VI

DRUGE DOLOČBE

Člen 74

Privilegiji in imunitete

Za odbor in njegove zaposlene se uporablja Protokol (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Člen 75

Jeziki

1.   Za odbor se uporablja Uredba Sveta št. 1 (12).

2.   Odbor se odloči o interni uporabi jezikov v odboru.

3.   Odbor se lahko odloči, katere uradne jezike uporablja pri pošiljanju dokumentov institucijam ali organom Unije.

4.   Odbor se lahko z vsakim nacionalnim organom za reševanje dogovori o jeziku oziroma jezikih, v katerih se pripravljajo dokumenti, ki jih je treba poslati nacionalnim organom za reševanje oziroma ki jih ti pošljejo.

5.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje odbora, zagotovi Prevajalski center za organe Evropske unije.

Člen 76

Zaposleni odbora

1.   Kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter predpisi, ki se sprejmejo s sporazumom med institucijami Unije, s katerim se začnejo izvajati navedeni kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev, se uporabljajo za zaposlene odbora, vključno z izvršnim direktorjem in namestnikom izvršnega direktorja.

2.   Odbor v dogovoru s Komisijo sprejme ustrezna izvedbena pravila, s katerimi se začnejo izvajati kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov.

Člen 76a

Organizacija zaposlenih odbora

1.
     
  Odbor lahko ustanovi notranje ekipe za reševanje, ki so sestavljene iz zaposlenih iz nacionalnih organov za reševanje sodelujočih držav članic in njegovih zaposlenih.

2.
     
  Kadar odbor ustanovi notranje ekipe za reševanje, kot je določeno v odstavku 1, izmed svojih zaposlenih imenuje koordinatorje teh ekip. Koordinatorji so lahko v skladu s členom 47(3) povabljeni, da se kot opazovalci udeležijo plenarnih sej odbora, na katerih člani, ki jih imenujejo posamezne države članice, sodelujejo v skladu s členom 49(2) in (3).

3.
     
  Odbor lahko ustanovi notranje odbore, da mu svetujejo in ga usmerjajo pri opravljanju njegovih funkcij v skladu s to uredbo.

Člen 77

Izmenjava zaposlenih

1.   Odbor lahko uporablja napotene nacionalne strokovnjake in druge uslužbence, ki niso zaposleni pri odboru.

2.   Odbor na plenarni seji sprejme ustrezen sklep, ki določa pravila o izmenjavi zaposlenih iz nacionalnih organov za reševanje sodelujočih držav članic z odborom in njihovi napotitvi vanj.

▐

Člen 78

Odgovornost odbora

1.   Pogodbeno odgovornost odbora ureja zakonodaja, ki se uporablja za zadevno pogodbo.

2.   Sodišče Evropske unije je pristojno za izrekanje sodb na podlagi katere koli arbitražne klavzule v pogodbi, ki jo sklene odbor.

3.   V primeru nepogodbene odgovornosti pa odbor v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic na področju odgovornosti javnih organov, nadomesti vsako škodo, ki jo povzroči sam ali jo povzročijo njegovi zaposleni pri opravljanju svojih nalog, zlasti nalog reševanja, vključno z dejanji in opustitvami dejanj v podporo tujim postopkom reševanja.

4.   Odbor nacionalnemu organu za reševanje
  sodelujoče države članice
  povrne odškodnino, ki jo je slednjemu prisodilo nacionalno sodišče ali ki se jo je v dogovoru z odborom obvezal plačati v skladu s poravnavo, in sicer zaradi dejanja ali opustitve dejanja s strani navedenega nacionalnega organa za reševanje v katerem koli postopku reševanja v skladu s to uredbo, razen če je navedeno dejanje ali opustitev dejanja predstavljalo kršitev prava Unije, te uredbe, sklepa Komisije ali sklepa odbora in če
  je bilo namerno ali storjeno zaradi očitne in resne napake
  pri presoji.

5.   Sodišče Evropske unije je pristojno za vse spore, povezane z odstavkoma 3 in 4. Postopki v zadevah, ki izhajajo iz nepogodbene odgovornosti, zastarajo po petih letih od nastanka kršitve.

6.   Osebno odgovornost zaposlenih do odbora urejajo določbe iz kadrovskih predpisov ali pogojev za zaposlitev, ki veljajo zanje.

Člen 79

Poslovna skrivnost in izmenjava informacij

1.   Za člane odbora, zaposlene odbora in zaposlene, izmenjane s sodelujočimi državami članicami ali napotene z njihove strani, ki izvajajo naloge reševanja, tudi po prenehanju njihovih nalog veljajo zahteve glede varovanja poslovnih skrivnosti v skladu s členom 339 PDEU in ustreznimi določbami v zakonodaji Unije.

2.   Odbor zagotovi, da za posameznike, ki opravljajo kakršno koli storitev, neposredno ali posredno, redno ali občasno, povezano z opravljanjem njegovih nalog,
  vključno z uradniki in drugimi osebami, ki jih je pooblastil odbor ali so jih imenovali nacionalni organi za reševanje, da izvajajo inšpekcijske preglede na mestu samem,
  veljajo enaka pravila glede varovanja poslovnih skrivnosti.

2a.
     
  Zahteve v zvezi s poslovno skrivnostjo iz odstavkov 1 in 2 veljajo tudi za opazovalce, ki se ad hoc udeležujejo zasedanj odbora.

2b.
     
  Zahteve v zvezi s poslovno skrivnostjo iz odstavkov 1 in 2 veljajo ne glede na Uredbo (ES) št. 1049/2001.

3.   Pri opravljanju nalog, ki se nanj prenesejo s to uredbo, je odbor pooblaščen, da v okviru omejitev in pod pogoji, ki jih določa zadevna zakonodaja Unije, izmenja informacije z nacionalnimi ali evropskimi organi in telesi, če lahko pristojni nacionalni organi navedenim subjektom informacije razkrijejo v skladu z relevantno zakonodajo Unije ali če lahko države članice taka razkritja dovolijo v skladu z relevantno zakonodajo Unije.

Člen 80

Dostop do informacij in obdelava osebnih podatkov

4.   Za obdelavo osebnih podatkov s strani odbora se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Za obdelavo osebnih podatkov s strani nacionalnih organov za reševanje se uporablja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14).

4a.
     
  Osebam, za katere velja odločitev odbora, je zagotovljena pravica do vpogleda v spis odbora, pri čemer se upošteva pravni interes drugih oseb glede varstva njihovih poslovnih skrivnosti. Pravica do dostopa do spisa ne zajema zaupnih informacij.

Člen 81

Varnostna pravila glede varstva tajnih podatkov in podatkov občutljive narave, ki niso tajni (a)

Odbor uporablja načela varnosti, opredeljena v varnostnih pravilih Komisije za varstvo zaupnih podatkov Evropske unije in občutljivih nezaupnih podatkov, kakor je določeno v Prilogi k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom. Uporaba načel varnosti vključuje uporabo določb o izmenjavi, obdelovanju in shranjevanju takih podatkov.

DEL IV

IZVRŠILNA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE

Člen 82

Izvajanje prenesenih pooblastil

1.   Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo se prenese za nedoločen čas od datuma iz člena 88.

2a.
     
  Ta uredba in Direktiva [DSRB] sta usklajeni. Delegirani akti, sprejeti v skladu s to uredbo, so usklajeni z Direktivo [DSRB] in delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi navedene direktive.

3.   Prenos pooblastil iz
  člena 19(4a),

  člena 62(5), člena 65(5), člena 66(3), člena 67(3) in člena 70(4) lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. Prenos pooblastila preneha veljati s sklepom o preklicu pooblastila. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na drug dan, naveden v sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 62(5), členom 65(5), členom 66(3), členom 67(3) in členom 70(4), začne veljati samo, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta ugovarjala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  tri mesece
  .

Člen 83

Pregled

1.   Komisija do 31. decembra 2016 in nato vsakih pet let po tem objavi poročilo o izvajanju te uredbe, v katerem je poseben poudarek namenjen spremljanju morebitnih učinkov na nemoteno delovanje notranjega trga. V poročilu so ocenjeni:

| (a) | delovanje enotnega mehanizma za reševanje (EMR) in vpliv njegovih dejavnosti reševanja na interese Unije kot celote ter na povezanost in celovitost notranjega trga finančnih storitev, vključno z možnimi učinki mehanizma na strukturo nacionalnih bančnih sistemov v Uniji
  ter na njihovo konkurenčnost v primerjavi z drugimi bančnimi sistemi zunaj EMR in zunaj Unije
  , kot tudi učinkovitost sodelovanja in sporazumov o izmenjavi informacij znotraj EMR, med EMR in enotnim nadzornim mehanizmom ter med EMR in nacionalnimi organi za reševanje ter pristojnimi nacionalnimi organi nesodelujočih držav članic;

  Poročilo zlasti oceni, ali:









  (i) | obstaja potreba, da funkcije, ki so s to uredbo dodeljene odboru in Komisiji, izvaja izključno neodvisna institucija Unije; |
| --- | --- | --- |

(a)

delovanje enotnega mehanizma za reševanje (EMR) in vpliv njegovih dejavnosti reševanja na interese Unije kot celote ter na povezanost in celovitost notranjega trga finančnih storitev, vključno z možnimi učinki mehanizma na strukturo nacionalnih bančnih sistemov v Uniji
  ter na njihovo konkurenčnost v primerjavi z drugimi bančnimi sistemi zunaj EMR in zunaj Unije
  , kot tudi učinkovitost sodelovanja in sporazumov o izmenjavi informacij znotraj EMR, med EMR in enotnim nadzornim mehanizmom ter med EMR in nacionalnimi organi za reševanje ter pristojnimi nacionalnimi organi nesodelujočih držav članic;

(i)

obstaja potreba, da funkcije, ki so s to uredbo dodeljene odboru in Komisiji, izvaja izključno neodvisna institucija Unije;

| (ii) | je ustrezno sodelovanje med EMR, ENM, ESRB, EBA, ESMA, EIOPA in drugimi organi, ki so vključeni v evropski sistem finančnih nadzornikov; |
| --- | --- |

(ii)

je ustrezno sodelovanje med EMR, ENM, ESRB, EBA, ESMA, EIOPA in drugimi organi, ki so vključeni v evropski sistem finančnih nadzornikov;

| (iii) | so v naložbenem portfelju v skladu s členom 70 te uredbe zdrava in raznolika sredstva; |
| --- | --- |

(iii)

so v naložbenem portfelju v skladu s členom 70 te uredbe zdrava in raznolika sredstva;

| (iv) | je bila odpravljena povezava med državnim dolgom in bančnimi tveganji; |
| --- | --- |

(iv)

je bila odpravljena povezava med državnim dolgom in bančnimi tveganji;

| (v) | so je ureditev glede glasovanja primerna; |
| --- | --- |

(v)

so je ureditev glede glasovanja primerna;

| (vi) | bi bilo treba uvesti referenčno vrednost glede na vse obveznosti vseh kreditnih institucij z dovoljenjem v sodelujočih državah članicah poleg ciljne ravni financiranja, določene kot delež kritih vlog teh institucij; |
| --- | --- |

(vi)

bi bilo treba uvesti referenčno vrednost glede na vse obveznosti vseh kreditnih institucij z dovoljenjem v sodelujočih državah članicah poleg ciljne ravni financiranja, določene kot delež kritih vlog teh institucij;

| (vii) | sta ciljna raven financiranja, določena za sklad, in raven prispevkov v sklad poravnani s ciljnimi ravnmi financiranja in ravnmi prispevkov, ki jih naložijo nesodelujoče države članice. |
| --- | --- |

(vii)

sta ciljna raven financiranja, določena za sklad, in raven prispevkov v sklad poravnani s ciljnimi ravnmi financiranja in ravnmi prispevkov, ki jih naložijo nesodelujoče države članice.

| (b) | učinkovitost ureditev neodvisnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost ureditev neodvisnosti in odgovornosti;

| (c) | sodelovanje med odborom in EBA; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje med odborom in EBA;

| (d) | sodelovanje med odborom in nacionalnimi organi za reševanje nesodelujočih držav članic ter vpliv EMR na te države članice
  kot tudi sodelovanje med odborom in organi tretjih držav, kot je opredeljeno v členu 2(80) [DSRB]
  . |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje med odborom in nacionalnimi organi za reševanje nesodelujočih držav članic ter vpliv EMR na te države članice
  kot tudi sodelovanje med odborom in organi tretjih držav, kot je opredeljeno v členu 2(80) [DSRB]
  .

2.   Poročilo se predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija po potrebi priloži ustrezne predloge.

2a.
     
  Pregled Direktive [DSRB] po potrebi spremlja ustrezni pregled uredbe.

Člen 84

Spremembe Uredbe (EU) št. 1093/2010

Uredba (EU) št. 1093/2010 se spremeni:

| 1. | V členu 4 se točka (2) nadomesti z naslednjim:






  „(2) | ‚pristojni organi‘ pomeni:






  (i) | pristojne organe, kakor so opredeljeni v točki 40 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktivi 2007/64/ES in kakor so navedeni v Direktivi 2009/110/ES; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V členu 4 se točka (2) nadomesti z naslednjim:

„(2)

‚pristojni organi‘ pomeni:

(i)

pristojne organe, kakor so opredeljeni v točki 40 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktivi 2007/64/ES in kakor so navedeni v Direktivi 2009/110/ES;

| (ii) | v primeru direktiv 2002/65/ES in 2005/60/ES organe, ki so pristojni za zagotavljanje, da kreditne in finančne institucije izpolnjujejo zahteve iz navedenih direktiv; |
| --- | --- |

(ii)

v primeru direktiv 2002/65/ES in 2005/60/ES organe, ki so pristojni za zagotavljanje, da kreditne in finančne institucije izpolnjujejo zahteve iz navedenih direktiv;

| (iii) | v primeru sistemov zajamčenih vlog organe, ki upravljajo sisteme zajamčenih vlog v skladu z Direktivo [o sistemu zajamčenih vlog], oziroma, če sistem zajamčenih vlog upravlja zasebna družba, javni organ, ki nadzoruje take sisteme zajamčenih vlog v skladu z navedeno direktivo; ter |
| --- | --- |

(iii)

v primeru sistemov zajamčenih vlog organe, ki upravljajo sisteme zajamčenih vlog v skladu z Direktivo [o sistemu zajamčenih vlog], oziroma, če sistem zajamčenih vlog upravlja zasebna družba, javni organ, ki nadzoruje take sisteme zajamčenih vlog v skladu z navedeno direktivo; ter

| (iv) | v zvezi s 
  členom
  62(5), členom 65(5), členom 66(3), členom 67(4) in členom 70(4) organe za reševanje, kakor so opredeljeni v členu 3 Direktive [DSRB], in enotni mehanizem za reševanje, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta [EMR].“ |
| --- | --- |

(iv)

v zvezi s 
  členom
  62(5), členom 65(5), členom 66(3), členom 67(4) in členom 70(4) organe za reševanje, kakor so opredeljeni v členu 3 Direktive [DSRB], in enotni mehanizem za reševanje, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta [EMR].“

| 2. | V členu 25 se vstavi naslednji odstavek:
  „1a.   Organ lahko organizira in izvaja medsebojne preglede izmenjave informacij ter skupnih dejavnosti odbora iz uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje in nacionalnih organov za reševanje držav članic, ki ne sodelujejo v enotnem mehanizmu za reševanje, pri reševanju čezmejnih skupin, da okrepi učinkovitost in doslednost rezultatov. V ta namen organ razvije metode, ki omogočajo objektivno oceno in primerjavo.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 25 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.   Organ lahko organizira in izvaja medsebojne preglede izmenjave informacij ter skupnih dejavnosti odbora iz uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje in nacionalnih organov za reševanje držav članic, ki ne sodelujejo v enotnem mehanizmu za reševanje, pri reševanju čezmejnih skupin, da okrepi učinkovitost in doslednost rezultatov. V ta namen organ razvije metode, ki omogočajo objektivno oceno in primerjavo.“

| 3. | V členu 40(6) se doda naslednji tretji pododstavek:
  „Za namene ravnanja v skladu s področjem uporabe člena 62(5), člena 65(5), člena 66(3), člena 67(4) in člena 70(4) je izvršni direktor
  enotnega
  odbora za reševanje opazovalec v odboru nadzornikov.“ |
| --- | --- |

3.

V členu 40(6) se doda naslednji tretji pododstavek:

„Za namene ravnanja v skladu s področjem uporabe člena 62(5), člena 65(5), člena 66(3), člena 67(4) in člena 70(4) je izvršni direktor
  enotnega
  odbora za reševanje opazovalec v odboru nadzornikov.“

Člen 85

Nadomestitev nacionalnih shem za financiranje reševanja

Z datumom začetka uporabe iz drugega pododstavka člena 88 sklad
  nadomesti shemo
  za financiranje reševanja sodelujočih držav članic iz naslova VII Direktive [DSRB].

Člen 86

Sporazum o sedežu in pogoji delovanja

1.   Potrebne ureditve glede nastanitve, ki se mora zagotoviti odboru v državi članici gostiteljici, in prostorov, ki jih mora zagotoviti slednja, skupaj s posebnimi pravili, ki se v državi članici gostiteljici uporabljajo za izvršnega direktorja, člane plenarne seje odbora, zaposlene odbora in člane njihovih družin, se določijo v sporazumu o sedežu med odborom in državo članico gostiteljico, sklenjenem po odobritvi s strani odbora na plenarni seji, in najkasneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

2.   Država članica gostiteljica odbora zagotovi najboljše možne pogoje za zagotovitev delovanja odbora, vključno z večjezičnim šolanjem z evropsko vsebino in ustreznimi transportnimi povezavami.

Člen 87

Začetek izvajanja dejavnosti odbora

1.   Odbor začne v celoti delovati do 1. januarja 2015.

2.   Dokler odbor nima operativnih zmogljivosti za izvajanje lastnega proračuna, je za vzpostavitev in prvotno delovanje odbora odgovorna Komisija. V ta namen:

| (a) | lahko Komisija, dokler izvršni direktor ne začne opravljati svojih nalog po njegovem imenovanju s strani Sveta v skladu s členom 53, določi uradnika Komisije, ki deluje kot začasni izvršni direktor ter opravlja naloge, dodeljene izvršnemu direktorju; |
| --- | --- |

(a)

lahko Komisija, dokler izvršni direktor ne začne opravljati svojih nalog po njegovem imenovanju s strani Sveta v skladu s členom 53, določi uradnika Komisije, ki deluje kot začasni izvršni direktor ter opravlja naloge, dodeljene izvršnemu direktorju;

| (b) | z odstopanjem od
  člena 46(1)(i)
  in do sprejetja odločitve iz
  člena 46(2)
  začasni izvršni direktor izvaja pooblastila pristojnega organa za imenovanja; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od
  člena 46(1)(i)
  in do sprejetja odločitve iz
  člena 46(2)
  začasni izvršni direktor izvaja pooblastila pristojnega organa za imenovanja;

| (c) | lahko Komisija odboru nudi pomoč, zlasti z napotitvijo uradnikov Komisije, ki izvajajo dejavnosti agencije pod odgovornostjo začasnega izvršnega direktorja ali izvršnega direktorja; |
| --- | --- |

(c)

lahko Komisija odboru nudi pomoč, zlasti z napotitvijo uradnikov Komisije, ki izvajajo dejavnosti agencije pod odgovornostjo začasnega izvršnega direktorja ali izvršnega direktorja;

| (d) | Komisija v imenu odbora zbira letne prispevke iz člena 62(5)(d). |
| --- | --- |

(d)

Komisija v imenu odbora zbira letne prispevke iz člena 62(5)(d).

3.   Začasni izvršni direktor lahko odobri vsa plačila, krita z odobritvami v proračunu odbora, in lahko sklepa pogodbe, vključno s pogodbami o zaposlitvi.

Člen 88

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi 7 do 23 in členi 25 do
  37
  se uporabljajo od 1. januarja 2015.

Člen 24 se uporablja od
  1. januarja 2016
  .

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 6. novembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 17. oktobra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ...

3

(4)  
  Direktiva 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS in 82/891/EGS, direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES in 2011/35/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L ...).

4

Direktiva 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS in 82/891/EGS, direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES in 2011/35/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L ...).

(5)  
  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

5

Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

(6)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog na Evropsko centralno banko, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

6

1024/2013

15. oktobra 2013

(UL L 287, 29.10.2013, str. 63)

(7)  Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog. UL L 135, 31.5.1994, str. 5.

7

(8)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012, UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

8

(9)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES, UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

9

(10)  Direktiva 94/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o spremembi Direktive 80/390/EGS o usklajevanju zahtev za sestavo, pregled in distribucijo prospekta o kotaciji, ki se objavi zaradi sprejema vrednostnih papirjev v uradno borzno kotacijo, glede na obveznost objave prospekta o kotaciji (UL L 135, 31.5.1994, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (
  UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

11

Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (

(12)  UL 17, 6.10.1958, str. 385.

12

(13)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

13

(14)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

14

---

| 24.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 93/441 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 93/441

---

P7_TA(2014)0097

Nenasprotovanje izvedbenemu ukrepu: emisije toplogrednih plinov, ki se bodo prodajale na dražbi med letoma 2013 in 2020

Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2014, da ne nasprotuje osnutku Uredbe Komisije št. .../.... o spremembi Uredbe (EU) št. 1031/2010 zlasti zaradi določitve količine pravic do emisije toplogrednih plinov, ki se bodo prodajale na dražbi med letoma 2013 in 2020 (D031326/02 – 2014/2523(RPS))

(2017/C 093/63)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Uredbe Komisije št. .../.... o spremembi Uredbe (EU) št. 1031/2010 zlasti zaradi določitve količine pravic do emisije toplogrednih plinov, ki se bodo prodajale na dražbi med letoma 2013 in 2020 |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Uredbe Komisije št. .../.... o spremembi Uredbe (EU) št. 1031/2010 zlasti zaradi določitve količine pravic do emisije toplogrednih plinov, ki se bodo prodajale na dražbi med letoma 2013 in 2020

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1),

| — | ob upoštevanju mnenja z dne 8. januarja 2014, ki ga je podal odbor iz člena 23 navedene direktive, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja z dne 8. januarja 2014, ki ga je podal odbor iz člena 23 navedene direktive,

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 7. januarja 2014, v katerem je Parlament pozvala, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 7. januarja 2014, v katerem je Parlament pozvala, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 30. januarja 2014 Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 30. januarja 2014 Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2),

| — | ob upoštevanju člena 88(4)(d) in člena 87a(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88(4)(d) in člena 87a(6) Poslovnika,

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Komisiji, in v vednost Svetu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Komisiji, in v vednost Svetu.

---

(1)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---