# Euroopa Liidu C 205/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 205 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik29. juuni 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 205

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik29. juuni 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 205/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8357 – Asahi / AB Inbev CEE Divestment business) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 205/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8357 – Asahi / AB Inbev CEE Divestment business) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2017/C 205/02 | Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 12. juuni 2017, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist) rakenduseeskirjad | 2 |
| | Nõukogu |
| 2017/C 205/03 | Nõukogu järeldused, millega toetatakse laste kasvava ülekaalulisuse ja rasvumise pidurdamist | 46 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 205/04 | Euro vahetuskurss | 53 |
| 2017/C 205/05 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 54 |
| 2017/C 205/06 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 55 |
| 2017/C 205/07 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 56 |
| | Euroopa Toiduohutusamet |
| 2017/C 205/08 | Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) tegevusvaldkondades tegutsevate organisatsioonide võrgustik | 57 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

2017/C 205/02

Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 12. juuni 2017, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist) rakenduseeskirjad

2

Nõukogu

2017/C 205/03

Nõukogu järeldused, millega toetatakse laste kasvava ülekaalulisuse ja rasvumise pidurdamist

46

Euroopa Komisjon

2017/C 205/04

Euro vahetuskurss

53

2017/C 205/05

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

54

2017/C 205/06

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

55

2017/C 205/07

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

56

Euroopa Toiduohutusamet

2017/C 205/08

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) tegevusvaldkondades tegutsevate organisatsioonide võrgustik

57

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 205/09 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8491 – PGA Group / Groupe Bernard / CDPR) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 58 |
| 2017/C 205/10 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8500 – Central / SIGNA Prime / JVCo) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 59 |
| 2017/C 205/11 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8550 – USSL / Goldman Sachs / Redexis GAS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 60 |
| 2017/C 205/12 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8456 – INEOS / Forties Pipeline System) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 61 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 205/13 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 62 |
| 2017/C 205/14 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 70 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 205/09

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8491 – PGA Group / Groupe Bernard / CDPR) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

58

2017/C 205/10

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8500 – Central / SIGNA Prime / JVCo) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

59

2017/C 205/11

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8550 – USSL / Goldman Sachs / Redexis GAS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

60

2017/C 205/12

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8456 – INEOS / Forties Pipeline System) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

61

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2017/C 205/13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

62

2017/C 205/14

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

70

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8357 – Asahi / AB Inbev CEE Divestment business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 205/01)

1. märtsil 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8357 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8357 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/2

---

EUROOPA PARLAMENDI JUHATUSE OTSUS,

12. juuni 2017,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist) rakenduseeskirjad

(2017/C 205/02)

EUROOPA PARLAMENDI JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 224,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (1), eriti selle artikli 25 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (2) (edaspidi „finantsmäärus“),

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju (3) (edaspidi „finantsmääruse kohaldamise eeskirjad“),

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrust (EL, Euratom) 2015/2401 Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste registri sisu ja toimimise kohta (4),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorda (edaspidi „kodukord“), eriti selle artikli 25 lõiget 11 ja artiklit 223a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vaja on kindlaks määrata määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 rakendamise kord. |
| --- | --- |

(1)

Vaja on kindlaks määrata määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 rakendamise kord.

| (2) | Usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse tagamiseks teeb juhatus iga rahastamistaotluse kohta eraldi otsuse ja sellest antakse taotlejale teada ning juhul, kui otsus on taotleja kahjuks, siis otsust põhjendatakse, |
| --- | --- |

(2)

Usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse tagamiseks teeb juhatus iga rahastamistaotluse kohta eraldi otsuse ja sellest antakse taotlejale teada ning juhul, kui otsus on taotleja kahjuks, siis otsust põhjendatakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 rakenduseeskirjad.

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat otsust nii Euroopa tasandi erakondade kui ka Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste suhtes.

Käesoleva otsuse lisad moodustavad otsuse lahutamatu osa.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „taotleja“ – erakond või sihtasutus, kes esitab määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 kohaselt ja toetustaotluste esitamise kutse alusel rahastamistaotluse; |
| --- | --- |

1)

„taotleja“ – erakond või sihtasutus, kes esitab määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 kohaselt ja toetustaotluste esitamise kutse alusel rahastamistaotluse;

| 2) | „volitatud eelarvevahendite käsutaja“ – töötaja, kellele on kooskõlas juhatuse 16. juuni 2014. aasta otsusega (5) ja vastavalt peasekretäri otsusele eelarvevahendite käsutaja tööülesannete delegeerimise kohta antud eelarvevahendite käsutaja volitused; |
| --- | --- |

2)

„volitatud eelarvevahendite käsutaja“ – töötaja, kellele on kooskõlas juhatuse 16. juuni 2014. aasta otsusega (5) ja vastavalt peasekretäri otsusele eelarvevahendite käsutaja tööülesannete delegeerimise kohta antud eelarvevahendite käsutaja volitused;

| 3) | „amet“ – Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet, kellele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 6; |
| --- | --- |

3)

„amet“ – Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet, kellele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 6;

| 4) | „toetusesaaja“ – erakond või sihtasutus, kellele on vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 1141/2014 antud toetust; |
| --- | --- |

4)

„toetusesaaja“ – erakond või sihtasutus, kellele on vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 1141/2014 antud toetust;

| 5) | „lõplik toetussumma“ – juhatuse poolt pärast aastaaruande kohta otsuse tegemist kindlaks määratud rahalise toetuse (erakondade puhul) või tegevustoetuse (sihtasutuste puhul) lõplik summa; |
| --- | --- |

5)

„lõplik toetussumma“ – juhatuse poolt pärast aastaaruande kohta otsuse tegemist kindlaks määratud rahalise toetuse (erakondade puhul) või tegevustoetuse (sihtasutuste puhul) lõplik summa;

| 6) | „sihtasutus“ – Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus, kellele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktis 4; |
| --- | --- |

6)

„sihtasutus“ – Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus, kellele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktis 4;

| 7) | „toetus“ – erakondade puhul finantsmääruse teise osa VIII jaotise kohane rahaline toetus ja sihtasutuste puhul finantsmääruse esimese osa VI jaotise kohane tegevustoetus; |
| --- | --- |

7)

„toetus“ – erakondade puhul finantsmääruse teise osa VIII jaotise kohane rahaline toetus ja sihtasutuste puhul finantsmääruse esimese osa VI jaotise kohane tegevustoetus;

| 8) | „rahastamisotsus“ – otsus anda kooskõlas toetustaotluste esitamise kutse tingimustega erakonnale rahalist toetust või sihtasutusele tegevustoetust; |
| --- | --- |

8)

„rahastamisotsus“ – otsus anda kooskõlas toetustaotluste esitamise kutse tingimustega erakonnale rahalist toetust või sihtasutusele tegevustoetust;

| 9) | „toetuse andmise menetlus“ – kogu protsess alates rahastamistaotluse esitamisest kuni aastaaruande heakskiitmiseni ja lõpliku toetussumma kohta otsuse vastuvõtmiseni; |
| --- | --- |

9)

„toetuse andmise menetlus“ – kogu protsess alates rahastamistaotluse esitamisest kuni aastaaruande heakskiitmiseni ja lõpliku toetussumma kohta otsuse vastuvõtmiseni;

| 10) | „erakond“ – Euroopa tasandi erakond, kellele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktis 3. |
| --- | --- |

10)

„erakond“ – Euroopa tasandi erakond, kellele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktis 3.

Artikkel 3

Toetustaotluste esitamise kutsed

1.   Kui juhatus on selle heaks kiitnud, korraldab volitatud eelarvevahendite käsutaja nii erakondadele kui ka sihtasutustele suunatud toetustaotluste esitamise kutsete (edaspidi „kutsed“) avaldamise.

2.   Kutsetes nähakse erakondadele ja sihtasutustele ette Euroopa Parlamendile kirjalike rahastamistaotluste esitamise tähtaeg.

3.   Kutsetes täpsustatakse järgmine:

| a) | taotletavad eesmärgid, |
| --- | --- |

a)

taotletavad eesmärgid,

| b) | õigusraamistik, |
| --- | --- |

b)

õigusraamistik,

| c) | toetuse andmise menetluse ajakava, |
| --- | --- |

c)

toetuse andmise menetluse ajakava,

| d) | liidu eelarvest rahastamise kord, |
| --- | --- |

d)

liidu eelarvest rahastamise kord,

| e) | kõlblikkus- ja välistamiskriteeriumid, |
| --- | --- |

e)

kõlblikkus- ja välistamiskriteeriumid,

| f) | valikukriteeriumid (üksnes sihtasutuste puhul), |
| --- | --- |

f)

valikukriteeriumid (üksnes sihtasutuste puhul),

| g) | rahaliste vahendite eraldamise kriteeriumid, mis on sätestatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 19, |
| --- | --- |

g)

rahaliste vahendite eraldamise kriteeriumid, mis on sätestatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 19,

| h) | taotlusvorm ja hinnangulise eelarve struktuur, mille taotleja peab koos taotlusega esitama, |
| --- | --- |

h)

taotlusvorm ja hinnangulise eelarve struktuur, mille taotleja peab koos taotlusega esitama,

| i) | tõendavate dokumentide nimekiri, kui need on nõutud, |
| --- | --- |

i)

tõendavate dokumentide nimekiri, kui need on nõutud,

| j) | toetuse andmise eri- ja üldtingimused, mille juhatus on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

j)

toetuse andmise eri- ja üldtingimused, mille juhatus on heaks kiitnud.

4.   Toetustaotluste esitamise kutses märgitakse, et selleks, et taotlus vastuvõetavaks loetaks, peab taotleja sõnaselgelt ja kirjalikult kinnitama, et täidab kõik vajalikud tingimused.

Artikkel 4

Rahastamistaotlus

1.   Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõikele 1 peab taotleja Euroopa Liidu üldeelarvest rahaliste vahendite saamiseks esitama Euroopa Parlamendi presidendile kirjaliku taotluse.

2.   Volitatud eelarvevahendite käsutaja võib nõuda, et taotleja esitaks mõistliku tähtaja jooksul täiendavaid tõendavaid dokumente või täpsustaks taotlust.

Artikkel 5

Rahastamistaotluse kohta otsuse tegemine

1.   Juhatus teeb rahastamistaotluse koha otsuse peasekretäri ettepaneku alusel kolme kuu jooksul pärast toetustaotluste esitamise kutse tähtaega, kontrollides eelnevalt, kas taotlus vastab määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklites 17 ja 18 sätestatud tingimustele, millele osutatakse käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 3. Juhatus võtab arvesse taotleja olukorra muutumist pärast rahastamistaotluse esitamist.

2.   Kui taotlus kiidetakse heaks, teeb juhatus rahastamisotsuse, milles määratakse kindlaks taotlejale eraldatud summa; rahastamisotsuse näidised on esitatud lisades 1a (erakonnad) ja 1b (sihtasutused).

3.   Kui taotlus lükatakse tagasi, tuleb seda otsuses põhjendada.

4.   Toetussumma määratakse kindlaks kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 19 ning selles etapis on tegemist veel esialgse summaga. Lõplik toetussumma määratakse kindlaks käesoleva otsuse artiklis 8 sätestatud korra kohaselt.

5.   Kui summad taotleja kohta erinevad oluliselt nendest, mida otsuse artiklis 3 osutatud kutsete avaldamise ajal eeldati, võib juhatus paluda, et Euroopa Parlamendi president esitaks vastutavale komisjonile ettepaneku olemasolevate vahendite kohandamiseks.

Artikkel 6

Maksed

1.   Toetus makstakse toetusesaajatele välja eelmaksena, mida on täpsustatud lisades 1a (erakonnad) ja 1b (sihtasutused) sätestatud eritingimustes. Kui juhatus ei otsusta nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teisiti, makstakse toetus, st kogu toetuse maksimumsumma toetusesaajale välja ühekordse eelmaksena.

2.   Juhatus võib juhtumispõhiselt ja riskianalüüsi alusel otsustada, et toetusesaajalt nõutakse kooskõlas finantsmäärusega enne toetuse saamist finantstagatist.

3.   Maksed ja maksetähtajad täpsustatakse rahastamisotsuse sätetes.

Artikkel 7

Välisaudit

1.   Sõltumatud välised organid või eksperdid, kes on selleks volitatud vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõikele 3, esitavad välisauditi aruande, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõike 1 punktis b, Euroopa Parlamendile otse.

2.   Välisauditi ulatus on kindlaks määratud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõike 1 punktis b. Välisauditi eesmärke täpsustatakse erakondade puhul lisas 1a esitatud üldtingimuste B osa vastavates sätetes ja sihtasutuste puhul lisas 1b esitatud üldtingimuste B osa vastavates sätetes.

Artikkel 8

Otsus aastaaruande ja lõpliku toetussumma kohta

1.   Juhatus kiidab aastaaruande heaks või lükkab selle tagasi peasekretäri ettepaneku alusel aastaaruandes käsitletud eelarveaastale järgnevaks 30. septembriks.

2.   Juhatus või volitatud eelarvevahendite käsutaja võivad nõuda toetusesaajalt täiendavat teavet, et kontrollida asjakohaste reeglite järgimist.

3.   Kui juhatus või volitatud eelarvevahendite käsutaja nõuavad täiendavat teavet, lükatakse aastaaruande kohta otsuse tegemine edasi seni, kuni täiendav teave on kätte saadud ja seda on hinnatud.

4.   Erakondade puhul määrab juhatus iga-aastase hüvitatavate kulude summa kindlaks aastaaruande põhjal. Kui kasutamata toetussumma kantakse üle järgmisesse eelarveaastasse, määratakse lõplik toetussumma kindlaks kooskõlas lisas 1a sätestatud üldtingimuste B osaga.

5.   Sihtasutuste puhul määratakse lõplik toetussumma kindlaks aastaaruande põhjal.

6.   Lõplik toetussumma ei tohi olla suurem kui:

| a) | rahastamisotsuses sätestatud maksimaalne summa; |
| --- | --- |

a)

rahastamisotsuses sätestatud maksimaalne summa;

| b) | 85 % tegelikult kantud hüvitatavatest või rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

b)

85 % tegelikult kantud hüvitatavatest või rahastamiskõlblikest kuludest.

7.   Lõigete 4–6 kohaselt kindlaks määratud lõpliku toetussumma ja eelnevalt rahastamisotsuse alusel tehtud eelmaksete kogusumma põhjal määrab volitatud eelarvevahendite käsutaja kindlaks toetusesaajale veel võlgnetava või Euroopa Parlamendile tagastamisele kuuluva summa.

8.   Lõpliku toetussumma kindlaksmääramine ei piira Euroopa Parlamendi õigust korraldada järelkontrolle erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste B osa sätetele ega õigust lõplikku toetussummat tagasiulatuvalt muuta.

9.   Käesoleva artikli kohaselt tehtud otsustest antakse toetusesaajale teada ühe otsusena vastavalt kodukorra artikli 223a lõikele 1.

10.   Aastaaruande heakskiitmisel ja lõpliku toetussumma kohta otsuse tegemisel kasutatavat menetluskorda kirjeldatakse erakondade puhul lisa 1a ja sihtasutuste puhul lisa 1b üldtingimuste B osas.

11.   Juhatus või volitatud eelarvevahendite käsutaja võib konsulteerida ametiga (kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 6 lõikega 9), et nõuda täiendavat teavet, mida ta peab aastaaruande heakskiitmise või lõpliku toetussumma kohta otsuse tegemisel oluliseks.

Artikkel 9

Toetuse andmise peatamine

1.   Juhatus võib kooskõlas finantsmääruse asjakohaste normidega ning erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele otsustada peasekretäri ettepaneku alusel erakonnale või sihtasutusele toetuse maksmise peatada ning otsustada makseid jätkata alles siis, kui peatamisotsuse aluseks olevad põhjused on kõrvaldatud. Selle menetluse algatamise õigus on volitatud eelarvevahendite käsutajal, kellel on õigus võtta enne juhatuse otsuse vastuvõtmist kõik vajalikud meetmed erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele.

2.   Juhatuse otsustele kohaldatakse kodukorra artikli 223a lõike 1 kolmandat lõiku.

Artikkel 10

Rahastamisotsuse tühistamine

1.   Juhatus võib kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 1141/2014 (eelkõige selle artikliga 30) ning vastavalt finantsmääruse asjakohastele normidele ja erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele otsustada peasekretäri ettepaneku alusel rahastamisotsuse tühistada. Selle menetluse algatamise õigus on volitatud eelarvevahendite käsutajal, kellel on õigus võtta enne juhatuse otsuse vastuvõtmist kõik vajalikud meetmed erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele.

2.   Juhatuse käesoleva artikli kohastele otsustele kohaldatakse kodukorra artikli 223a lõike 1 kolmandat lõiku.

3.   Vajalike sissenõudekorralduste väljastamise õigus on volitatud eelarvevahendite käsutajal.

Artikkel 11

Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine

1.   Juhatus võib kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 1141/2014 (eelkõige selle artiklitega 27 ja 30) ning vastavalt finantsmääruse asjakohastele normidele ja erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele otsustada peasekretäri ettepaneku alusel rahastamisotsuse täitmine lõpetada. Selle menetluse algatamise õigus on volitatud eelarvevahendite käsutajal, kellel on õigus võtta enne juhatuse otsuse vastuvõtmist kõik vajalikud meetmed erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele.

2.   Juhatuse käesoleva artikli kohastele otsustele kohaldatakse kodukorra artikli 223a lõike 1 kolmandat lõiku.

3.   Vajalike sissenõudekorralduste väljastamise õigus on volitatud eelarvevahendite käsutajal.

Artikkel 12

Kontroll

Rahastamisotsuses nähakse sõnaselgelt ette, et Euroopa Parlamendil ja teistel pädevatel asutustel on õigus vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklitele 24 ja 25 toetusesaajat kontrollida.

Artikkel 13

Tehniline abi

Kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 26 võib toetusesaaja taotleda tehnilist abi vastavalt juhatuse 14. märtsi 2000. aasta muudetud otsusele, mis reguleerib Euroopa Parlamendi ruumide kasutamist parlamendiväliste kasutajate poolt, ning muud tehnilist tuge, mis on ette nähtud juhatuse hiljem kehtestatud reeglites. Juhatus võib õiguse võtta vastu tehnilist abi käsitlevaid otsuseid delegeerida peasekretärile.

Artikkel 14

Õigus olla ära kuulatud

Kui toetusesaajal on kehtiva rahastamisotsuse või selle eri- või üldtingimuste kohaselt õigus anda enne parlamendi otsuse vastuvõtmist selgitusi, on tal kirjalike selgituste andmiseks aega kümme tööpäeva, kui asjakohastes reeglites ei ole ette nähtud teisiti. Seda aega võib toetusesaaja põhjendatud taotluse korral ühe korra kümne tööpäeva võrra pikendada.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine, jõustumine ja kohaldama hakkamine

1.   Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Esimene menetlus, mille suhtes seda kohaldatakse, on 2018. aasta toetuste eraldamise menetlus.

2.   Euroopa Parlamendi juhatuse 29. märtsi 2004. aasta otsus (6) tunnistatakse kehtetuks käesoleva otsuse jõustumise päevast. Seda kohaldatakse siiski edasi nende aktide ja kohustuste suhtes, mis on seotud Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste toetustega seotud pooleliolevate menetlustega, mille suhtes kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2004/2003 (7).

Artikkel 16

Avaldamine

Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja Euroopa Parlamendi veebisaidil.

Lisad – rahastamisotsuse näidised

| | Lisa 1a – rahastamisotsuse näidis (erakond) |
| --- | --- |

Lisa 1a – rahastamisotsuse näidis (erakond)

| | Lisa 1b – rahastamisotsuse näidis (sihtasutus) |
| --- | --- |

Lisa 1b – rahastamisotsuse näidis (sihtasutus)

---

(1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(3)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(4)  ELT L 333, 19.12.2015, lk 50.

(5)  Juhatuse 16. juuni 2014. aasta otsus Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja kohta.

(6)  Euroopa Parlamendi juhatuse 29. märtsi 2004. aasta otsus, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2004/2003 (Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta) rakendamise kord (ELT C 63, 4.3.2014, lk 1) ja mida on muudetud juhatuse 7. oktoobri 2015. aasta otsusega (ELT C 428, 19.12.2015, lk 1).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2004/2003 Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta (ELT L 297, 15.11.2003, lk 1).

---

LISA 1a

[NÄIDIS] RAHASTAMISOTSUS – ERAKOND

NUMBER:...[SISESTADA]...

Võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 224,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (2) (edaspidi „finantsmäärus“),

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju (3) (edaspidi „finantsmääruse kohaldamise eeskirjad“),

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrust (EL, Euratom) 2015/2401 Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste registri sisu ja toimimise kohta (4),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorda, eriti selle artikli 25 lõiget 11,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi juhatuse 12. juuni 2017. aasta otsust, (5) millega kehtestatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 rakenduseeskirjad,

võttes arvesse tingimusi, mille Euroopa Parlament seadis Euroopa tasandi erakondade rahastamise toetustaotluste esitamise kutses,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele.

| (2) | Käesolev otsus on vastu võetud vastavalt toetustaotluste esitamise kutsele, milles taotlejad said tutvuda rahastamisotsuse näidise ja tingimustega. |
| --- | --- |

(2)

Käesolev otsus on vastu võetud vastavalt toetustaotluste esitamise kutsele, milles taotlejad said tutvuda rahastamisotsuse näidise ja tingimustega.

| (3) | [toetusesaaja] esitas [taotluse Euroopa Parlamendis registreerimise kuupäev] rahastamistaotluse ja nõustus sõnaselgelt rahastamisotsuse tingimustega, |
| --- | --- |

(3)

[toetusesaaja] esitas [taotluse Euroopa Parlamendis registreerimise kuupäev] rahastamistaotluse ja nõustus sõnaselgelt rahastamisotsuse tingimustega,

VAATAS EUROOPA PARLAMENDI JUHATUS taotluse oma [kuupäev] koosolekul läbi NING VÕTTIS VASTU JÄRGMISE OTSUSE:

anda finantsmääruse artikli 204a kohane otsene rahaline toetus (edaspidi „toetus“) järgmisele toetusesaajale:

| [toetusesaaja ametlik täisnimi] |
| --- |
| [ametlik õiguslik vorm] |
| [registreerimisnumber] |
| [täielik ametlik aadress] |
| [käibemaksukohustuslasena registreerimise number], |
| (edaspidi „toetusesaaja“), |

[toetusesaaja ametlik täisnimi]

[ametlik õiguslik vorm]

[registreerimisnumber]

[täielik ametlik aadress]

[käibemaksukohustuslasena registreerimise number],

(edaspidi „toetusesaaja“),

keda käesoleva rahastamisotsusega seoses esindab

...[juriidilisi kohustusi võtma volitatud esindaja]...,

et toetada tema põhikirjajärgset tegevust ja eesmärke

vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud toetustaotluste esitamise kutses ning käesolevas rahastamisotsuses (edaspidi „rahastamisotsus“), sh eritingimustes, üldtingimustes ja lisas esitatud hinnangulises eelarves, mis moodustab rahastamisotsuse lahutamatu osa.

Eritingimused on käesoleva otsuse muude osade suhtes ülimuslikud. Üldtingimused on teiste lisade suhtes ülimuslikud.

Sisukord

| I. | ERITINGIMUSED | 9 |
| --- | --- | --- |

I.

| Artikkel I.1. | Otsuse reguleerimisese | 9 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.1.

| Artikkel I.2. | Rahastamiskõlblikkuse periood | 10 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.2.

| Artikkel I.3. | Toetuse vorm | 10 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.3.

| Artikkel I.4. | Esialgne (maksimaalne) toetussumma | 10 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.4.

| Artikkel I.5. | Maksed ja maksete tegemise kord | 10 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.5.

| I.5.1. | Eelmaksed | 10 |
| --- | --- | --- |

I.5.1.

| I.5.2. | Lõppmakse tegemine või alusetult välja makstud summade tagasinõudmine | 10 |
| --- | --- | --- |

I.5.2.

| I.5.3. | Vääring | 10 |
| --- | --- | --- |

I.5.3.

| Artikkel I.6. | Pangakonto | 10 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.6.

| Artikkel I.7. | Üldised haldussätted | 11 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.7.

| Artikkel I.8. | Otsuse jõustumine | 11 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.8.

| II. | ÜLDTINGIMUSED | 11 |
| --- | --- | --- |

II.

| A OSA | : JURIIDILISED JA HALDUSSÄTTED | 11 |
| --- | --- | --- |

A OSA

| Artikkel II.1. | Mõisted | 11 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.1.

| Artikkel II.2. | Toetusesaaja üldised kohustused | 12 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.2.

| Artikkel II.3. | Pangakontoga seotud tingimused | 12 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.3.

| Artikkel II.4. | Vastutus kahju korral | 12 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.4.

| Artikkel II.5. | Konfidentsiaalsus | 13 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.5.

| Artikkel II.6. | Isikuandmete töötlemine | 13 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.6.

| Artikkel II.7. | Andmete säilitamine | 13 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.7.

| Artikkel II.8. | Liidu toetuse nähtavus | 13 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.8.

| II.8.1. | Teave liidu toetuse kohta | 13 |
| --- | --- | --- |

II.8.1.

| II.8.2. | Euroopa Parlamendi vastutuse välistamise klausel | 13 |
| --- | --- | --- |

II.8.2.

| II.8.3. | Euroopa Parlamendi avaldatavad andmed | 13 |
| --- | --- | --- |

II.8.3.

| Artikkel II.9. | Toetusesaaja sõlmitavad lepingud | 13 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.9.

| II.9.1. | Põhimõtted | 13 |
| --- | --- | --- |

II.9.1.

| II.9.2. | Andmete säilitamine | 14 |
| --- | --- | --- |

II.9.2.

| II.9.3. | Kontroll | 14 |
| --- | --- | --- |

II.9.3.

| II.9.4. | Vastutus | 14 |
| --- | --- | --- |

II.9.4.

| Artikkel II.10. | Vääramatu jõud | 14 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.10.

| Artikkel II.11. | Toetuse maksmise peatamine | 14 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.11.

| II.11.1. | Peatamise alused | 14 |
| --- | --- | --- |

II.11.1.

| II.11.2. | Peatamise kord | 14 |
| --- | --- | --- |

II.11.2.

| II.11.3. | Peatamise tagajärjed | 14 |
| --- | --- | --- |

II.11.3.

| II.11.4. | Maksete jätkamine | 15 |
| --- | --- | --- |

II.11.4.

| Artikkel II.12. | Rahastamisotsuse tühistamine Euroopa Parlamendi poolt | 15 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.12.

| II.12.1. | Tühistamise alused | 15 |
| --- | --- | --- |

II.12.1.

| II.12.2. | Tühistamise kord | 15 |
| --- | --- | --- |

II.12.2.

| II.12.3. | Rahastamisotsuse tühistamise tagajärjed | 15 |
| --- | --- | --- |

II.12.3.

| Artikkel II.13. | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine | 15 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.13.

| II.13.1. | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine toetusesaaja taotlusel | 15 |
| --- | --- | --- |

II.13.1.

| II.13.2. | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine Euroopa Parlamendi poolt | 15 |
| --- | --- | --- |

II.13.2.

| II.13.3. | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise tagajärjed | 16 |
| --- | --- | --- |

II.13.3.

| Artikkel II.14. | Õiguste üleandmine | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.14.

| Artikkel II.15. | Viivised | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.15.

| Artikkel II.16. | Kohaldatav õigus | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.16.

| Artikkel II.17. | Õigus olla ära kuulatud | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.17.

| B OSA | : FINANTSSÄTTED | 16 |
| --- | --- | --- |

B OSA

| Artikkel II.18. | Hüvitatavad kulud | 16 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.18.

| II.18.1. | Tingimused | 16 |
| --- | --- | --- |

II.18.1.

| II.18.2. | Näited hüvitatavate kulude kohta | 17 |
| --- | --- | --- |

II.18.2.

| Artikkel II.19. | Mittehüvitatavad kulud | 17 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.19.

| Artikkel II.20. | Mitterahaline osalus | 18 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.20.

| Artikkel II.21. | Eelarvevahendite ümberpaigutamine | 18 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.21.

| Artikkel II.22. | Aruandluskohustus | 18 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.22.

| II.22.1. | Aastaaruanne | 18 |
| --- | --- | --- |

II.22.1.

| II.22.2. | Välisauditi aruanne | 19 |
| --- | --- | --- |

II.22.2.

| Artikkel II.23. | Otsus aastaaruande kohta | 19 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.23.

| Artikkel II.24. | Otsus lõpliku toetussumma kohta | 20 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.24.

| II.24.1. | Aastaaruande olulisus | 20 |
| --- | --- | --- |

II.24.1.

| II.24.2. | Piirmäärad | 20 |
| --- | --- | --- |

II.24.2.

| II.24.3. | Kasutamata toetussumma ülekandmine | 20 |
| --- | --- | --- |

II.24.3.

| II.24.4. | Otsus lõpliku toetussumma kohta | 20 |
| --- | --- | --- |

II.24.4.

| II.24.5. | Kasutamata summade tagasinõudmine | 20 |
| --- | --- | --- |

II.24.5.

| II.24.6. | Jääksumma | 20 |
| --- | --- | --- |

II.24.6.

| II.24.7. | Omavahendite ülejääk | 20 |
| --- | --- | --- |

II.24.7.

| Artikkel II.25. | Eelmaksetelt teenitud intressid | 21 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.25.

| Artikkel II.26. | Tagasinõudmine | 21 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.26.

| II.26.1. | Viivised | 21 |
| --- | --- | --- |

II.26.1.

| II.26.2. | Tasaarvestus | 21 |
| --- | --- | --- |

II.26.2.

| II.26.3. | Pangakulud | 21 |
| --- | --- | --- |

II.26.3.

| Artikkel II.27. | Finantstagatis | 22 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.27.

| Artikkel II.28. | Kontroll | 22 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.28.

| II.28.1. | Üldsätted | 22 |
| --- | --- | --- |

II.28.1.

| II.28.2. | Dokumentide säilitamise kohustus | 22 |
| --- | --- | --- |

II.28.2.

| II.28.3. | Dokumentide ja/või teabe esitamise kohustus | 22 |
| --- | --- | --- |

II.28.3.

| II.28.4. | Kohapealne kontroll | 22 |
| --- | --- | --- |

II.28.4.

| II.28.5. | Auditimenetluse kohta selgituste andmine | 22 |
| --- | --- | --- |

II.28.5.

| II.28.6. | Audititulemuste kasutamine | 23 |
| --- | --- | --- |

II.28.6.

| II.28.7. | OLAFi kontrolliõigus | 23 |
| --- | --- | --- |

II.28.7.

| II.28.8. | Euroopa Kontrollikoja kontrolliõigus | 23 |
| --- | --- | --- |

II.28.8.

| II.28.9. | Artiklite II.28.1 kuni II.28.4 kohustuste mittetäitmine | 23 |
| --- | --- | --- |

II.28.9.

| Lisa | . Hinnanguline eelarve | 24 |
| --- | --- | --- |

Lisa

I.   ERITINGIMUSED

Artikkel I.1

Otsuse reguleerimisese

Euroopa Parlament toetab eelarveaastal [sisestada] eri- ja üldtingimustes (edaspidi „tingimused“) ning rahastamisotsuse lisas sätestatud tingimustel rahaliselt toetusesaaja põhikirjajärgset tegevust ja eesmärke. Seda loetakse rahastamisotsuse täitmiseks Euroopa Parlamendi poolt.

Toetusesaaja kasutab toetust omal vastutusel ja kooskõlas rahastamisotsuse tingimuste ja lisa sätetega oma põhikirjajärgseks tegevuseks ja eesmärkide täitmiseks. Seda loetakse rahastamisotsuse täitmiseks toetusesaaja poolt.

Artikkel I.2

Rahastamiskõlblikkuse periood

Liidu toetusest võib rahastada kulusid, mis on tekkinud ajavahemikul [sisestada kuupäev, PP/KK/AA] kuni [sisestada kuupäev, PP/KK/AA].

Artikkel I.3

Toetuse vorm

Toetusesaajale antav finantsmääruse teise osa VIII jaotise kohane rahaline toetus on hüvitis (hüvitatakse teatud protsent tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest).

Artikkel I.4

Esialgne (maksimaalne) toetussumma

Euroopa Parlament eraldab kuni [sisestada summa] eurot, mis ei ületa 85 % hinnangulistest hüvitatavatest kogukuludest.

Toetusesaaja hinnangulised hüvitatavad kulud on esitatud lisas („Hinnanguline eelarve“). Hinnanguline eelarve peab olema tasakaalus ja selles peavad olema välja toodud kõik toetusesaaja kulud ja tulud rahastamiskõlblikkuse perioodil. Hüvitatavad kulud ja mittehüvitatavad kulud peavad olema eristatud vastavalt artiklile II.18.

Artikkel I.5

Maksed ja maksete tegemise kord

Toetus makstakse välja allpool kirjeldatud ajakava ja korra kohaselt.

I.5.1.   Eelmaksed

Eelmakse summas [sisestada summa] eurot, mis moodustab [automaatselt 100 %, muul juhul sisestada Euroopa Parlamendi määratud protsent] käesoleva rahastamisotsuse artiklis I.4 ette nähtud maksimumsummast, makstakse toetusesaajale välja 30 päeva jooksul pärast rahastamisotsuse jõustumist või kui see on kohane, alates päevast, mil Euroopa Parlamendile esitatakse finantstagatis summas [sisestada summa] eurot, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

I.5.2.   Lõppmakse tegemine või alusetult välja makstud summade tagasinõudmine

Toetusesaajale tehakse lõppmakse ning alusetult välja makstud eelmakse nõutakse toetusesaajalt tagasi 30 päeva jooksul pärast seda, kui Euroopa Parlament on võtnud vastu aastaaruannet käsitleva otsuse ja määranud kindlaks lõpliku toetussumma, nagu on osutatud artiklis II.24.

I.5.3.   Vääring

Euroopa Parlament teeb maksed eurodes. Kui eritingimustes ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti, toimub tegelike kulude konverteerimine eurodesse Euroopa Parlamendi poolt maksekorralduse tegemise päeval kehtinud ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud päevakursi alusel või, kui see ei ole võimalik, vastavalt Euroopa Parlamendi poolt määratud ja tema veebisaidil avaldatud igakuisele vahetuskursile.

Euroopa Parlamendi maksed loetakse sooritatuks nende Euroopa Parlamendi arvelt debiteerimise päeval.

Artikkel I.6

Pangakonto

Maksed tehakse eurodes toetusesaaja pangakontole või allkontole, mis asub Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud pangas. Konto andmed on järgmised:

| Panga nimi: [...] |
| --- |
| Pangafiliaali aadress: [...] |
| Kontoomaniku täielik nimi: [...] |
| Täielik kontonumber koos pangakoodidega: [...] |
| IBAN: [...] |
| BIC / SWIFT kood: [...] |

Panga nimi: [...]

Pangafiliaali aadress: [...]

Kontoomaniku täielik nimi: [...]

Täielik kontonumber koos pangakoodidega: [...]

IBAN: [...]

BIC / SWIFT kood: [...]

Artikkel I.7

Üldised haldussätted

Kogu rahastamisotsusega seotud suhtlus Euroopa Parlamendiga toimub kirjalikult. Kirjas peab olema viide rahastamisotsuse numbrile ning kiri tuleb saata järgmisel aadressil:

| Euroopa Parlament |
| --- |
| President |
| c/o Finantsküsimuste peadirektor |
| Büroo SCH 05B031 |
| L-2929 Luxembourg |

Euroopa Parlament

President

c/o Finantsküsimuste peadirektor

Büroo SCH 05B031

L-2929 Luxembourg

Tavaposti puhul loetakse saadetise Euroopa Parlamendi poolt kättesaamise kuupäevaks kuupäev, mil Euroopa Parlamendi postiteenistus on selle ametlikult registreerinud.

Rahastamisotsus edastatakse toetusesaajale järgmisel aadressil:

| [...] |
| --- |
| [Ametinimetus] |
| [Toetusesaaja ametlik nimetus] |
| [Täielik ametlik aadress] |

[...]

[Ametinimetus]

[Toetusesaaja ametlik nimetus]

[Täielik ametlik aadress]

Kui toetusesaaja aadress muutub, tuleb sellest Euroopa Parlamendile viivitamatult kirjalikult teada anda.

Artikkel I.8

Otsuse jõustumine

Rahastamisotsus jõustub päeval, mil see Euroopa Parlamendi nimel allkirjastatakse.

II.   ÜLDTINGIMUSED

A OSA: ÕIGUS- JA HALDUSNORMID

Artikkel II.1

Mõisted

Käesolevas rahastamisotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „tegevusaruanne“ – rahastamiskõlblikkuse perioodil tekkinud kulude kirjalik selgitus, näiteks tegevuse, halduskulude jms selgitus. Tegevusaruanne on aastaaruande osa; |
| --- | --- |

1)

„tegevusaruanne“ – rahastamiskõlblikkuse perioodil tekkinud kulude kirjalik selgitus, näiteks tegevuse, halduskulude jms selgitus. Tegevusaruanne on aastaaruande osa;

| 2) | „aastaaruanne“ – aruanne, mis esitatakse kuue kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 23 ja finantsmääruse artiklile 204l; |
| --- | --- |

2)

„aastaaruanne“ – aruanne, mis esitatakse kuue kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 23 ja finantsmääruse artiklile 204l;

| 3) | „jääksumma“ – artikli I.5.1 kohase eelmakse summa ning artikli II.24.4 kohaselt kindlaks määratud lõpliku toetussumma vahe; |
| --- | --- |

3)

„jääksumma“ – artikli I.5.1 kohase eelmakse summa ning artikli II.24.4 kohaselt kindlaks määratud lõpliku toetussumma vahe;

| 4) | „eelmaksete tasaarvestamine“ – olukord, kus eelarvevahendite käsutaja on lõpliku toetussumma kindlaks määranud ja toetusesaajale makstud raha ei ole enam liidu vara; |
| --- | --- |

4)

„eelmaksete tasaarvestamine“ – olukord, kus eelarvevahendite käsutaja on lõpliku toetussumma kindlaks määranud ja toetusesaajale makstud raha ei ole enam liidu vara;

| 5) | „huvide konflikt“ – olukord, kus rahastamisotsuse erapooletut ja objektiivset täitmist toetusesaaja poolt ohustavad perekonna, tunnete, rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad rahastamisotsusega seotud ühistest huvidest kolmanda isikuga. Poliitilised sidemed ei kujuta endast põhimõtteliselt huvide konflikti lepingute puhul, mis sõlmitakse erakonna ja samu poliitilisi väärtusi jagavate organisatsioonide vahel. Selliste lepingute puhul tuleb siiski tagada kooskõla määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 22; |
| --- | --- |

5)

„huvide konflikt“ – olukord, kus rahastamisotsuse erapooletut ja objektiivset täitmist toetusesaaja poolt ohustavad perekonna, tunnete, rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad rahastamisotsusega seotud ühistest huvidest kolmanda isikuga. Poliitilised sidemed ei kujuta endast põhimõtteliselt huvide konflikti lepingute puhul, mis sõlmitakse erakonna ja samu poliitilisi väärtusi jagavate organisatsioonide vahel. Selliste lepingute puhul tuleb siiski tagada kooskõla määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 22;

| 6) | „mitterahaline osalus“ ehk „mitterahaline toetus“ – mitterahalised ressursid, mille kolmas isik teeb toetusesaajale tasuta kättesaadavaks (vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktidele 7 ja 8); |
| --- | --- |

6)

„mitterahaline osalus“ ehk „mitterahaline toetus“ – mitterahalised ressursid, mille kolmas isik teeb toetusesaajale tasuta kättesaadavaks (vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktidele 7 ja 8);

| 7) | „eelarveaasta n“ ehk „rahastamiskõlblikkuse periood“ – ajavahemik, mille jooksul toimuvad tegevused, mille jaoks rahastamisotsusega vahendeid eraldati ja mis on täpsustatud artiklis I.2; |
| --- | --- |

7)

„eelarveaasta n“ ehk „rahastamiskõlblikkuse periood“ – ajavahemik, mille jooksul toimuvad tegevused, mille jaoks rahastamisotsusega vahendeid eraldati ja mis on täpsustatud artiklis I.2;

| 8) | „vääramatu jõud“ – igasugune ettenägematu, erakorraline olukord või sündmus, mis ei sõltu toetusesaaja ega Euroopa Parlamendi tahtest, mis takistab ükskõik kummal neist täita rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi ning mis ei tulene nende ega alltöövõtjate, seotud üksuste või rahalist toetust saanud kolmandate isikute veast või hooletusest ja mida vaatamata nõuetekohase hoolsuse rakendamisele ei olnud võimalik vältida. Vääramatuks jõuks ei loeta järgmist: töövaidlused, streik, rahalised raskused, puudujäägid teenustes ning seadmete või materjali vead või viivitused nende kättesaadavaks tegemisel, välja arvatud juhul, kui need tulenevad otseselt asjaomasest vääramatu jõu juhtumist; |
| --- | --- |

8)

„vääramatu jõud“ – igasugune ettenägematu, erakorraline olukord või sündmus, mis ei sõltu toetusesaaja ega Euroopa Parlamendi tahtest, mis takistab ükskõik kummal neist täita rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi ning mis ei tulene nende ega alltöövõtjate, seotud üksuste või rahalist toetust saanud kolmandate isikute veast või hooletusest ja mida vaatamata nõuetekohase hoolsuse rakendamisele ei olnud võimalik vältida. Vääramatuks jõuks ei loeta järgmist: töövaidlused, streik, rahalised raskused, puudujäägid teenustes ning seadmete või materjali vead või viivitused nende kättesaadavaks tegemisel, välja arvatud juhul, kui need tulenevad otseselt asjaomasest vääramatu jõu juhtumist;

| 9) | „ametlik teavitamine“ – kirjalik suhtlus posti või e-posti teel, mida tõendab kättesaamisteatis; |
| --- | --- |

9)

„ametlik teavitamine“ – kirjalik suhtlus posti või e-posti teel, mida tõendab kättesaamisteatis;

| 10) | „pettus“ – ettekavatsetud tegu või tegematajätmine, mis mõjutab liidu finantshuve ja on seotud valede, ebatäpsete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega või kohustuslikult avaldamisele kuuluva teabe varjamisega; |
| --- | --- |

10)

„pettus“ – ettekavatsetud tegu või tegematajätmine, mis mõjutab liidu finantshuve ja on seotud valede, ebatäpsete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega või kohustuslikult avaldamisele kuuluva teabe varjamisega;

| 11) | „toetus“ – otsene rahaline toetus finantsmääruse teise osa VIII jaotise ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 IV peatüki tähenduses; |
| --- | --- |

11)

„toetus“ – otsene rahaline toetus finantsmääruse teise osa VIII jaotise ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 IV peatüki tähenduses;

| 12) | „õigusnormide rikkumine“ – igasugune Euroopa Liidu õiguse rikkumine, mis tuleneb toetusesaaja tegevusest või tegematajätmisest, millel on või võib olla liidu eelarvet kahjustav mõju; |
| --- | --- |

12)

„õigusnormide rikkumine“ – igasugune Euroopa Liidu õiguse rikkumine, mis tuleneb toetusesaaja tegevusest või tegematajätmisest, millel on või võib olla liidu eelarvet kahjustav mõju;

| 13) | „omavahendid“ – liidu eelarve välised rahastamisallikad, näiteks annetused või liikmete makstavad toetused (nagu on määratletud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktides 7 ja 8) jms; |
| --- | --- |

13)

„omavahendid“ – liidu eelarve välised rahastamisallikad, näiteks annetused või liikmete makstavad toetused (nagu on määratletud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktides 7 ja 8) jms;

| 14) | „seotud isik“ – isik, kellel on volitus toetusesaajat esindada või tema nimel otsuseid teha; |
| --- | --- |

14)

„seotud isik“ – isik, kellel on volitus toetusesaajat esindada või tema nimel otsuseid teha;

| 15) | „oluline viga“ – igasugune rahastamisotsuse sätte rikkumine, mida põhjustab tegu või tegematajätmine, mis tekitab või võib tekitada kahju Euroopa Liidu eelarvele. |
| --- | --- |

15)

„oluline viga“ – igasugune rahastamisotsuse sätte rikkumine, mida põhjustab tegu või tegematajätmine, mis tekitab või võib tekitada kahju Euroopa Liidu eelarvele.

Artikkel II.2

Toetusesaaja üldised kohustused

Toetusesaaja:

| a) | vastutab ainuisikuliselt võetud juriidiliste kohustuste täitmise ja nende täitmise tõendamise eest; |
| --- | --- |

a)

vastutab ainuisikuliselt võetud juriidiliste kohustuste täitmise ja nende täitmise tõendamise eest;

| b) | on kohustatud heastama Euroopa Parlamendile rahastamisotsuse täitmisega, sh ebaõige täitmisega põhjustatud kahju, välja arvatud juhul, kui selle põhjuseks on vääramatu jõud; |
| --- | --- |

b)

on kohustatud heastama Euroopa Parlamendile rahastamisotsuse täitmisega, sh ebaõige täitmisega põhjustatud kahju, välja arvatud juhul, kui selle põhjuseks on vääramatu jõud;

| c) | vastutab ainuisikuliselt kolmandatele isikutele tekitatud kahju eest, muu hulgas kui kahju tekitati rahastamisotsuse täitmise käigus; |
| --- | --- |

c)

vastutab ainuisikuliselt kolmandatele isikutele tekitatud kahju eest, muu hulgas kui kahju tekitati rahastamisotsuse täitmise käigus;

| d) | teavitab Euroopa Parlamenti viivitamatult oma õigusliku staatuse ning finants-, tehnilise, organisatsioonilise või omandiõigusega seotud olukorra muutustest ja kõigist nime, aadressi või juriidilise esindaja vahetustest; |
| --- | --- |

d)

teavitab Euroopa Parlamenti viivitamatult oma õigusliku staatuse ning finants-, tehnilise, organisatsioonilise või omandiõigusega seotud olukorra muutustest ja kõigist nime, aadressi või juriidilise esindaja vahetustest;

| e) | võtab kõik vajalikud meetmed huvide konflikti vältimiseks. |
| --- | --- |

e)

võtab kõik vajalikud meetmed huvide konflikti vältimiseks.

Artikkel II.3

Pangakontoga seotud kohustused

Artiklis I.6 osutatud konto või allkonto peab võimaldama Euroopa Parlamendi makstud summad kindlaks teha ning see peab olema ette nähtud ainult Euroopa Parlamendi makstavate artiklis I.5 ette nähtud summade jaoks.

Kui sellele kontole eelmaksena kantud summadelt saadakse intressi või muud samaväärset tulu vastavalt selle liikmesriigi õigusele, kelle territooriumil konto on avatud, nõuab Euroopa Parlament selle intressi või tulu sisse artiklis II.25 sätestatud tingimustel ja kooskõlas finantsmääruse artikli 204k lõikega 5.

Ühelgi juhul ei tohi Euroopa Parlamendilt saadud summasid kasutada spekulatiivsel eesmärgil.

Eelmaksena makstud summat loetakse liidu varaks seni, kuni on toimunud tasaarvestamine lõpliku toetussummaga.

Artikkel II.4

Vastutus kahju korral

Euroopa Parlament ei vastuta toetusesaaja tekitatud või kantud kahju eest, sh kahju eest, mida on käesoleva rahastamisotsuse täitmise ajal või tagajärjel põhjustatud kolmandatele isikutele.

Toetusesaaja või seotud isik peab Euroopa Parlamendile hüvitama kogu kahju, mis tekitati Euroopa Parlamendile rahastamisotsuse täitmisega või seetõttu, et rahastamisotsuse täitmine ei toimunud kooskõlas selle sätetega, välja arvatud juhul, kui selle põhjuseks oli vääramatu jõud.

Artikkel II.5

Konfidentsiaalsus

Kui rahastamisotsuses, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 32 ja teistes liidu asjakohastes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, kohustuvad Euroopa Parlament ja toetusesaaja tagama kõikide rahastamisotsuse sisuga otseses seoses olevate dokumentide, andmete või muude materjalide konfidentsiaalsuse.

Artikkel II.6

Isikuandmete töötlemine

Rahastamisotsusega seoses kogutud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 33 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (6).

Andmeid kasutatakse üksnes rahastamisotsuse täitmiseks ja selle täitmise järelevalveks, ilma et see piiraks nende võimalikku liidu õigusaktide kohast edastamist kontrolli ja auditeerimise eest vastutavatele organitele.

Artikkel II.7

Andmete säilitamine

Toetusesaaja säilitab rahastamisotsuse täitmist puudutavaid andmeid ja tõendavaid dokumente, sh finantsmääruse artikli 204l lõikes 1 osutatud raamatupidamise aastaaruannet viis aastat pärast aastaaruande esitamist, nagu on sätestatud finantsmääruse artiklis 204o.

Rahalise toetuse kasutamist puudutavate auditite, apellatsioonkaebuste, kohtuvaidluste ja nõuetega seotud andmeid säilitatakse asjaomaste auditite, apellatsioonkaebuste ja kohtuvaidluste lõpetamiseni ning nõuete lahendamiseni.

Artikkel II.8

Liidu toetuse nähtavus

II.8.1.   Teave liidu toetuse kohta

Kui toetusesaaja edastab või avaldab rahastamisotsusega seotud teavet, muu hulgas konverentsil, seminaril või teabe- ja reklaammaterjalides (näiteks brošüürides, voldikutes, plakatitel, esitlustes, elektrooniliselt vms), peab ta seejuures ära märkima, et on saanud Euroopa Parlamendilt rahalist toetust, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament nõuab, et ta seda ei teeks, või kui Euroopa Parlamendiga on kokku lepitud teisiti.

II.8.2.   Euroopa Parlamendi vastutuse välistamise klausel

Teabe puhul, mida toetusesaaja edastab või avaldab, peab andmekandjast ja vormist olenemata olema alati märgitud, et teabe sisu eest vastutab üksnes teabe esitaja/autor ning Euroopa Parlament ei ole vastutav edastatud või avaldatud teabe kasutamisest tulenevate tagajärgede eest.

II.8.3.   Euroopa Parlamendi avaldatavad andmed

Euroopa Parlament avaldab oma veebisaidil andmed, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 32.

Artikkel II.9

Toetusesaaja sõlmitavad lepingud

II.9.1.   Põhimõtted

Vastavalt finantsmääruse artikli 204b lõikele 2 võib rahalist toetust kasutada toetusesaaja poolt sõlmitud lepingutega seotud kulude hüvitamiseks, tingimusel et lepingute sõlmimisel ei olnud huvide konflikti.

Lepingute puhul, mille maksumus ületab 60 000 eurot tarnija ja kauba või teenuse kohta, võtab toetusesaaja vähemalt kolm pakkumust, mis esitatakse vastusena kirjalikule pakkumiskutsele, milles on üksikasjalikult kirjeldatud hanke nõuded. Lepingute kestus ei ületa viit aastat.

Kui kirjalikule pakkumiskutsele laekub vähem kui kolm pakkumust, peab toetusesaaja tõendama, et hanke puhul oli võimatu saada rohkem pakkumusi.

II.9.2.   Andmete säilitamine

Toetusesaaja dokumenteerib pakkumuste hindamise ja põhjendab kirjalikult tarnija valikut.

II.9.3.   Kontroll

Toetusesaaja tagab, et Euroopa Parlamendil, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ametil, Euroopa Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil on võimalik kasutada määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 V peatüki ja finantsmääruse artikli 204n kohast kontrolliõigust. Toetusesaaja tagab, et kolmandate isikutega sõlmitud lepingutes nähakse ette kontrolliõiguse kasutamise võimalus ka nende kolmandate isikute suhtes.

II.9.4.   Vastutus

Toetusesaaja vastutab ainuisikuliselt rahastamisotsuse täitmise ja selle sätete järgimise eest. Toetusesaaja kohustub tagama, et tema töövõtjad nõustuvad loobuma rahastamisotsusega seotud nõuetest Euroopa Parlamendi vastu.

Artikkel II.10

Vääramatu jõud

Kui Euroopa Parlament või toetusesaaja satub vääramatu jõu olukorda, teavitab ta sellest viivitamatult teist poolt (väljastusteatega tähtkirja teel või sellega samaväärsel viisil), näidates ära olukorra olemuse, tõenäolise kestuse ja prognoositavad tagajärjed.

Euroopa Parlament ja toetusesaaja võtavad tarvitusele kõik meetmed, et vähendada vääramatust jõust tingitud võimalikku kahju.

Kui vääramatu jõud takistab Euroopa Parlamenti või toetusesaajat rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi täitmast, ei loeta seda rikkumiseks.

Artikkel II.11

Toetuse maksmise peatamine

II.11.1.   Peatamise alused

Euroopa Parlamendil on õigus peatada kooskõlas finantsmääruse asjakohaste normidega toetuse maksmine järgmistel juhtudel:

| i) | kui on kahtlus, et toetusesaaja ei ole täitnud finantsmääruse artiklis 204k sätestatud toetuse kasutamise tingimusi (toetuse maksmine peatatakse asjaolude kontrollimise ajaks), või |
| --- | --- |

i)

kui on kahtlus, et toetusesaaja ei ole täitnud finantsmääruse artiklis 204k sätestatud toetuse kasutamise tingimusi (toetuse maksmine peatatakse asjaolude kontrollimise ajaks), või

| ii) | kui toetusesaajale on määratud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõike 4 kohane rahaline karistus (toetuse maksmine peatatakse trahvi maksmiseni). |
| --- | --- |

ii)

kui toetusesaajale on määratud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõike 4 kohane rahaline karistus (toetuse maksmine peatatakse trahvi maksmiseni).

II.11.2.   Peatamise kord

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne toetuse maksmise peatamist ametlikult toetuse maksmise peatamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse anda 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist selgitusi.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist toetuse maksmist jätkata, antakse sellest otsusest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist toetuse maksmise peatamist jätkata, saadetakse toetusesaajale ametlikult põhjendatud otsus toetuse maksmise peatamise kohta ja talle antakse teada:

| i) | artikli II.11.1 punkti i kohastel juhtudel vajalike kontrollide lõpuleviimise orienteeruv kuupäev ning |
| --- | --- |

i)

artikli II.11.1 punkti i kohastel juhtudel vajalike kontrollide lõpuleviimise orienteeruv kuupäev ning

| ii) | tema õiguskaitsevahendid. |
| --- | --- |

ii)

tema õiguskaitsevahendid.

II.11.3.   Peatamise tagajärjed

Maksete peatamise tagajärjel ei ole toetusesaajal õigust saada Euroopa Parlamendilt ühtegi makset, kuni artikli II.11.2 teise etapi punktis i osutatud kontroll on lõpule viidud või peatamise alus on kõrvaldatud. Sellega ei piirata Euroopa Parlamendi õigust toetuse andmine lõpetada või rahastamisotsus tühistada.

II.11.4.   Maksete jätkamine

Kui maksete peatamise alus on kõrvaldatud, jätkatakse kõikide maksete kavakohast tegemist ning Euroopa Parlament annab sellest toetusesaajale teada.

Artikkel II.12

Rahastamisotsuse tühistamine Euroopa Parlamendi poolt

II.12.1.   Tühistamise alused

Euroopa Parlamendil on õigus rahastamisotsus tühistada, kui amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada, välja arvatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhtudel.

II.12.2.   Tühistamise kord

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne rahastamisotsuse tühistamist ametlikult rahastamisotsuse tühistamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse anda 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist selgitusi.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist rahastamisotsust mitte tühistada, antakse sellest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist rahastamisotsuse tühistada, saadetakse toetusesaajale ametlikult põhjendatud otsus rahastamisotsuse tühistamise kohta.

Toetusesaajale alusetult välja makstud summad nõutakse finantsmääruse asjakohaste normide kohaselt tagasi.

II.12.3.   Rahastamisotsuse tühistamise tagajärjed

Rahastamisotsuse tühistamisel on tagasiulatuv mõju ja see jõustub rahastamisotsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel II.13

Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine

II.13.1.   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine toetusesaaja taotlusel

Toetusesaaja võib taotleda rahastamisotsuse täitmise lõpetamist.

Toetusesaaja teavitab sellest ametlikult Euroopa Parlamenti ning esitab:

| a) | rahastamisotsuse täitmise lõpetamise põhjused ja |
| --- | --- |

a)

rahastamisotsuse täitmise lõpetamise põhjused ja

| b) | kuupäeva, millal rahastamisotsuse täitmise lõpetamine jõustub (see ei või olla varasem kui ametliku teate saatmise kuupäev). |
| --- | --- |

b)

kuupäeva, millal rahastamisotsuse täitmise lõpetamine jõustub (see ei või olla varasem kui ametliku teate saatmise kuupäev).

Rahastamisotsuse täitmine lõpetatakse lõpetamisotsuses märgitud kuupäeval.

II.13.2.   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine Euroopa Parlamendi poolt

a)   Lõpetamise alused

Euroopa Parlamendil on õigus rahastamisotsuse täitmine lõpetada järgmistel juhtudel:

| a) | amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhtudel; |
| --- | --- |

a)

amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhtudel;

| b) | toetusesaaja ei täida enam määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõike 2 tingimusi; |
| --- | --- |

b)

toetusesaaja ei täida enam määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõike 2 tingimusi;

| c) | Euroopa Parlament teeb kindlaks, et toetusesaaja ei ole täitnud finantsmääruse artiklis 204k sätestatud toetuse kasutamise tingimusi; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlament teeb kindlaks, et toetusesaaja ei ole täitnud finantsmääruse artiklis 204k sätestatud toetuse kasutamise tingimusi;

| d) | toetusesaaja on pankrotis, likvideerimisel või muus samalaadses olukorras. |
| --- | --- |

d)

toetusesaaja on pankrotis, likvideerimisel või muus samalaadses olukorras.

b)   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise menetlus

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne rahastamisotsuse täitmise lõpetamist ametlikult rahastamisotsuse täitmise lõpetamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse anda 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist selgitusi.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist rahastamisotsuse täitmist jätkata, antakse sellest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist rahastamisotsuse täitmine lõpetada, saadetakse toetusesaajale ametlikult põhjendatud otsus rahastamisotsuse täitmise lõpetamise kohta.

Rahastamisotsuse täitmine lõpetatakse lõpetamisotsuses märgitud kuupäeval.

II.13.3.   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise tagajärjed

Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise otsus jõustub ex nunc. Toetusesaaja poolt alates lõpetamisotsuse jõustumise kuupäevast kantud tegelikud kulud loetakse rahastamiskõlbmatuteks kuludeks.

Artikkel II.14

Õiguste üleandmine

Toetusesaaja ei või anda kolmandale isikule üle ühtegi maksenõuet Euroopa Parlamendi vastu, välja arvatud juhul, kui toetusesaaja esitab selleks põhjendatud kirjaliku taotluse ja Euroopa Parlament kiidab selle enne õiguste üleandmist heaks.

Kui Euroopa Parlament ei kiida õiguste üleandmist kirjalikult heaks või kui heakskiidu aluseks olevaid tingimusi ei täideta, on õiguste üleandmine tühine.

Õiguste üleandmine ei vabasta toetusesaajat mingil juhul tema kohustustest Euroopa Parlamendi ees.

Artikkel II.15

Viivised

Kui Euroopa Parlament ei tee makset tähtajaks, on toetusesaajal õigus saada viivist vastavalt Euroopa Keskpanga eurodes toimuvate peamiste refinantseerimistehingute puhul kohaldatavale määrale (edaspidi „viitemäär“), mida on suurendatud 3,5 punkti võrra. Viitemääraks loetakse maksetähtaja saabumise kuu esimesel päeval kehtivat Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määra.

Kui Euroopa Parlament peatab maksete tegemise, nagu on sätestatud artiklis II.11, ei ole algse tähtaja ületamise korral tegemist hilinenud maksega.

Hilinenud maksete eest makstakse viivist alates maksetähtajale järgnenud päevast kuni makse tegeliku tegemise päevani (kaasa arvatud).

Kui arvestatud viivise summa on 200 eurot või väiksem, on Euroopa Parlament erandina esimesest lõigust kohustatud selle toetusesaajale välja maksma ainult juhul, kui toetusesaaja esitab selleks taotluse kahe kuu jooksul pärast hilinenud makse saamist.

Artikkel II.16

Kohaldatav õigus

Rahastamisotsuse suhtes kehtib asjakohane liidu õigus, eelkõige määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja finantsmääruse asjakohased sätted, mida kohaldatakse täielikult. Neid täiendab vajaduse korral toetusesaaja asukohaliikmesriigi õigus.

Artikkel II.17

Õigus olla ära kuulatud

Kui toetusesaajal on rahastamisotsuse kohaselt õigus anda selgitusi, antakse talle kirjalike selgituste esitamiseks aega kümme tööpäeva, välja arvatud juhul, kui sõnaselgelt on ette nähtud teisiti. Seda aega võib toetusesaaja põhjendatud taotluse korral ühe korra kümne tööpäeva võrra pikendada.

B OSA: FINANTSSÄTTED

Artikkel II.18

Hüvitatavad kulud

II.18.1.   Tingimused

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 204k ja selleks, et kulusid saaks hüvitada liidu rahalisest toetusest, peavad kulud vastama järgmistele tingimustele:

| a) | olema otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga ning ette nähtud rahastamisotsusele lisatud hinnangulises eelarves; |
| --- | --- |

a)

olema otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga ning ette nähtud rahastamisotsusele lisatud hinnangulises eelarves;

| b) | olema vajalikud rahastamisotsuse täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

olema vajalikud rahastamisotsuse täitmiseks;

| c) | olema mõistlikud, põhjendatud ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, eelkõige ökonoomsed ja tõhusad; |
| --- | --- |

c)

olema mõistlikud, põhjendatud ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, eelkõige ökonoomsed ja tõhusad;

| d) | olema tekkinud artiklis I.2. määratletud rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul, välja arvatud aastaaruannetega ning finantsaruandeid ja nende aluseks olevat raamatupidamisarvestust puudutavate sertifikaatidega seotud kulud; |
| --- | --- |

d)

olema tekkinud artiklis I.2. määratletud rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul, välja arvatud aastaaruannetega ning finantsaruandeid ja nende aluseks olevat raamatupidamisarvestust puudutavate sertifikaatidega seotud kulud;

| e) | olema toetusesaaja poolt tegelikult kantud; |
| --- | --- |

e)

olema toetusesaaja poolt tegelikult kantud;

| f) | olema tuvastatavad ja kontrollitavad ning kirjendatud toetusesaaja raamatupidamise aastaaruandesse kooskõlas asjakohaste raamatupidamisstandarditega; |
| --- | --- |

f)

olema tuvastatavad ja kontrollitavad ning kirjendatud toetusesaaja raamatupidamise aastaaruandesse kooskõlas asjakohaste raamatupidamisstandarditega;

| g) | olema kooskõlas kohaldatava maksu- ja sotsiaalkindlustusõigusega; |
| --- | --- |

g)

olema kooskõlas kohaldatava maksu- ja sotsiaalkindlustusõigusega;

| h) | olema kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga. |
| --- | --- |

h)

olema kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga.

Toetusesaaja raamatupidamise ja sisekontrolli meetmed peavad võimaldama tuvastada aastaaruandes deklareeritud kulude ja tulude kooskõla finantsaruannete ja vastavate tõendavate dokumentidega.

II.18.2.   Näited hüvitatavate kulude kohta

Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 204k kohaldamist, peetakse hüvitatavateks kuludeks, kui need vastavad artiklis II.18.1 esitatud tingimustele, eelkõige järgmisi tegevuskulusid:

| a) | halduskulud ning tehnilise abi, koosolekute, uurimistegevuse, piiriüleste ettevõtmiste, uuringute, teabe ja väljaannetega seotud kulud; |
| --- | --- |

a)

halduskulud ning tehnilise abi, koosolekute, uurimistegevuse, piiriüleste ettevõtmiste, uuringute, teabe ja väljaannetega seotud kulud;

| b) | personalikulud, mis hõlmavad tegelikke palkasid, sotsiaalmakseid ja muid töötasu hulka arvatavaid seadusega ette nähtud kulusid, tingimusel et need ei ületa toetusesaaja töötasupoliitikale vastavaid tavapäraseid keskmisi määrasid; |
| --- | --- |

b)

personalikulud, mis hõlmavad tegelikke palkasid, sotsiaalmakseid ja muid töötasu hulka arvatavaid seadusega ette nähtud kulusid, tingimusel et need ei ületa toetusesaaja töötasupoliitikale vastavaid tavapäraseid keskmisi määrasid;

| c) | töötajate reisi- ja elamiskulud, tingimusel et need on kooskõlas toetusesaaja tavapärase reisikulude hüvitamise praktikaga; |
| --- | --- |

c)

töötajate reisi- ja elamiskulud, tingimusel et need on kooskõlas toetusesaaja tavapärase reisikulude hüvitamise praktikaga;

| d) | seadmete või muu (uue või kasutatud) vara amortisatsioonikulud, mis on kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisaruannetesse, tingimusel et vara






  i) | kantakse maha vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja toetusesaaja tavapärastele kuluarvestustavadele ning |
| --- | --- | --- |

d)

seadmete või muu (uue või kasutatud) vara amortisatsioonikulud, mis on kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisaruannetesse, tingimusel et vara

i)

kantakse maha vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja toetusesaaja tavapärastele kuluarvestustavadele ning

| ii) | on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga (kui vara soetati rahastamiskõlblikkuse perioodil); |
| --- | --- |

ii)

on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga (kui vara soetati rahastamiskõlblikkuse perioodil);

| e) | tarbekaupade ja varustuse ning muude lepingutega seotud kulud, tingimusel et






  i) | need on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ja üldjuhul artikli II.9.1 teise lõiguga ning |
| --- | --- | --- |

e)

tarbekaupade ja varustuse ning muude lepingutega seotud kulud, tingimusel et

i)

need on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ja üldjuhul artikli II.9.1 teise lõiguga ning

| ii) | need on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga; |
| --- | --- |

ii)

need on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga;

| f) | kulud, mis tulenevad otseselt rahastamisotsuses kehtestatud nõuetest, sh asjakohasel juhul finantsteenustega seotud kulud (eelkõige finantstagatistega seotud kulud), tingimusel et vastavad teenused on ostetud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjuhul artikli II.9.1 teise lõiguga; |
| --- | --- |

f)

kulud, mis tulenevad otseselt rahastamisotsuses kehtestatud nõuetest, sh asjakohasel juhul finantsteenustega seotud kulud (eelkõige finantstagatistega seotud kulud), tingimusel et vastavad teenused on ostetud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjuhul artikli II.9.1 teise lõiguga;

| g) | rahaline toetus järgmistele toetusesaajaga seotud üksustele: [sisestada seotud üksuste nimed, näiteks noorte- või naisorganisatsioonid nagu on märgitud rahastamistaotlusel], tingimusel, et rahaline toetus iga üksuse kohta ei ületa 100 000 eurot, et seotud üksus kasutab seda hüvitatavate kulude katmiseks, et seotud üksusele makstav kogusumma ei ületa üht neljandikku sellele üksusele makstavast rahalisest toetusest ning et toetusesaaja tagab rahalise toetuse tagastamise võimaliku tagasinõudmise korral. |
| --- | --- |

g)

rahaline toetus järgmistele toetusesaajaga seotud üksustele: [sisestada seotud üksuste nimed, näiteks noorte- või naisorganisatsioonid nagu on märgitud rahastamistaotlusel], tingimusel, et rahaline toetus iga üksuse kohta ei ületa 100 000 eurot, et seotud üksus kasutab seda hüvitatavate kulude katmiseks, et seotud üksusele makstav kogusumma ei ületa üht neljandikku sellele üksusele makstavast rahalisest toetusest ning et toetusesaaja tagab rahalise toetuse tagastamise võimaliku tagasinõudmise korral.

Artikkel II.19

Mittehüvitatavad kulud

Ilma et see piiraks otsuse artikli II.18.1 ja finantsmääruse artikli 204k kohaldamist, peetakse rahastamiskõlbmatuks järgmisi kulusid:

| a) | toetusesaaja makstud kapitalitootlus ja dividendid; |
| --- | --- |

a)

toetusesaaja makstud kapitalitootlus ja dividendid;

| b) | võlad ja võla teenindamise kulud; |
| --- | --- |

b)

võlad ja võla teenindamise kulud;

| c) | kahjumi või võlgade katmine; |
| --- | --- |

c)

kahjumi või võlgade katmine;

| d) | intressikulud; |
| --- | --- |

d)

intressikulud;

| e) | ebatõenäoliselt laekuvad võlad; |
| --- | --- |

e)

ebatõenäoliselt laekuvad võlad;

| f) | kursikahjud; |
| --- | --- |

f)

kursikahjud;

| g) | pangakulud, mida pank nõuab toetusesaajalt Euroopa Parlamendilt saadavate ülekannete eest; |
| --- | --- |

g)

pangakulud, mida pank nõuab toetusesaajalt Euroopa Parlamendilt saadavate ülekannete eest;

| h) | kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud muu tegevuse raames, millele on saadud liidu eelarvest rahalist toetust; |
| --- | --- |

h)

kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud muu tegevuse raames, millele on saadud liidu eelarvest rahalist toetust;

| i) | mitterahaline osalus; |
| --- | --- |

i)

mitterahaline osalus;

| j) | ülemäärased või ebamõistlikud kulud; |
| --- | --- |

j)

ülemäärased või ebamõistlikud kulud;

| k) | mahaarvatav käibemaks; |
| --- | --- |

k)

mahaarvatav käibemaks;

| l) | teatavate kolmandate isikute keelatud rahastamine, mida käsitletakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 22 ja finantsmääruse artikli 204b lõikes 3. |
| --- | --- |

l)

teatavate kolmandate isikute keelatud rahastamine, mida käsitletakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 22 ja finantsmääruse artikli 204b lõikes 3.

Artikkel II.20

Mitterahaline osalus

Euroopa Parlament lubab toetusesaajal saada rahastamisotsuse täitmise ajal mitterahalisi toetusi, tingimusel et nende väärtus ei ületa:

| a) | kulusid, mis on tegelikult kantud ja nõuetekohaselt tõendatud nende kolmandate isikute raamatupidamisdokumentidega, kes on vastavaid kulusid enda peale võttes toetusesaaja jaoks tasuta osalenud; |
| --- | --- |

a)

kulusid, mis on tegelikult kantud ja nõuetekohaselt tõendatud nende kolmandate isikute raamatupidamisdokumentidega, kes on vastavaid kulusid enda peale võttes toetusesaaja jaoks tasuta osalenud;

| b) | selliste dokumentide puudumisel kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kuludele vastavaid kulusid; |
| --- | --- |

b)

selliste dokumentide puudumisel kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kuludele vastavaid kulusid;

| c) | hinnangulises eelarves heaks kiidetud väärtust; |
| --- | --- |

c)

hinnangulises eelarves heaks kiidetud väärtust;

| d) | 50 % hinnangulises eelarves heaks kiidetud omavahenditest. |
| --- | --- |

d)

50 % hinnangulises eelarves heaks kiidetud omavahenditest.

Mitterahaline osalus:

| a) | esitatakse hinnangulises eelarves eraldi, et kajastada vahendite koguhulka; |
| --- | --- |

a)

esitatakse hinnangulises eelarves eraldi, et kajastada vahendite koguhulka;

| b) | on kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 ning riigisiseste maksu- ja sotsiaalkindlustusreeglitega; |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 ning riigisiseste maksu- ja sotsiaalkindlustusreeglitega;

| c) | on lubatud üksnes ajutiselt ja eeldusel, et on olemas välisaudiitori kontrollitõend ja see on lubatud lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses; |
| --- | --- |

c)

on lubatud üksnes ajutiselt ja eeldusel, et on olemas välisaudiitori kontrollitõend ja see on lubatud lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses;

| d) | ei ole kinnisvara vormis. |
| --- | --- |

d)

ei ole kinnisvara vormis.

Artikkel II.21

Eelarvevahendite ümberpaigutamine

Toetusesaaja võib lisas esitatud hinnangulist eelarvet kohandada, paigutades vahendeid eri eelarverubriikide vahel ümber. Eelarve selliseks muutmiseks ei ole vaja rahastamisotsust muuta. Ümberpaigutusi tuleb aastaaruandes põhjendada.

Artikkel II.22

Aruandluskohustus

II.22.1.   Aastaaruanne

Toetusesaaja esitab eelarveaasta n lõpule järgneval aastal soovitatavalt 15. maiks ja hiljemalt 30. juuniks aastaaruande, millesse kuuluvad:

| a) | raamatupidamise aastaaruanne koos märkustega, mis sisaldab teavet toetusesaaja tulude ja kulude ning varade ja kohustuste kohta eelarveaasta alguse ja lõpu seisuga vastavalt toetusesaaja asukohaliikmesriigi õigusele, |
| --- | --- |

a)

raamatupidamise aastaaruanne koos märkustega, mis sisaldab teavet toetusesaaja tulude ja kulude ning varade ja kohustuste kohta eelarveaasta alguse ja lõpu seisuga vastavalt toetusesaaja asukohaliikmesriigi õigusele,

| b) | raamatupidamise aastaaruanne, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (7) artiklis 2 määratletud rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruanne, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (7) artiklis 2 määratletud rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel,

| c) | kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 esitatud annetajate ja toetajate ning nende annetuste või toetuste loetelu, |
| --- | --- |

c)

kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 esitatud annetajate ja toetajate ning nende annetuste või toetuste loetelu,

| d) | tegevusaruanne, |
| --- | --- |

d)

tegevusaruanne,

| e) | finantsselgitus, mille aluseks on hinnangulise eelarve struktuur, |
| --- | --- |

e)

finantsselgitus, mille aluseks on hinnangulise eelarve struktuur,

| f) | üksikasjad tulude, kulude, varade ja kohustuste kohta, |
| --- | --- |

f)

üksikasjad tulude, kulude, varade ja kohustuste kohta,

| g) | punktis e osutatud finantsselgituse ja punktis f osutatud üksikasjade vastavust näitav võrdlus, |
| --- | --- |

g)

punktis e osutatud finantsselgituse ja punktis f osutatud üksikasjade vastavust näitav võrdlus,

| h) | loetelu tarnijatest, kes esitasid asjaomase eelarveaasta jooksul toetusesaajale arveid enam kui 10 000 euro eest, koos tarnija nime ja aadressi ning tarnitud kaupade või teenuste mahuga. |
| --- | --- |

h)

loetelu tarnijatest, kes esitasid asjaomase eelarveaasta jooksul toetusesaajale arveid enam kui 10 000 euro eest, koos tarnija nime ja aadressi ning tarnitud kaupade või teenuste mahuga.

Aastaaruandes esitatud teave peab olema piisav lõpliku toetussumma kindlaksmääramiseks.

II.22.2.   Välisauditi aruanne

Sõltumatud välised organid või eksperdid, kes on selleks volitatud vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõikele 3, esitavad Euroopa Parlamendile otse välisauditi aruande, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõikes 1.

Välisauditi eesmärk on kinnitada raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tulude ja kulude seaduslikkust ja korrektsust, sh eriti seda, et:

| a) | raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas toetusesaaja suhtes kohaldatava riigisisese õigusega, ei sisalda olulisi ebatäpsusi ning annab tõese ja õiglase ülevaate tema finantsseisundist ja tegevuse tulemustest; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas toetusesaaja suhtes kohaldatava riigisisese õigusega, ei sisalda olulisi ebatäpsusi ning annab tõese ja õiglase ülevaate tema finantsseisundist ja tegevuse tulemustest;

| b) | raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2;

| c) | deklareeritud kulud on tegelikult kantud; |
| --- | --- |

c)

deklareeritud kulud on tegelikult kantud;

| d) | tulud on deklareeritud täielikult; |
| --- | --- |

d)

tulud on deklareeritud täielikult;

| e) | toetusesaaja poolt Euroopa Parlamendile esitatud finantsdokumendid on kooskõlas rahastamisotsuse finantssätetega; |
| --- | --- |

e)

toetusesaaja poolt Euroopa Parlamendile esitatud finantsdokumendid on kooskõlas rahastamisotsuse finantssätetega;

| f) | määrusest (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja eriti selle artiklist 20 tulenevad kohustused on täidetud; |
| --- | --- |

f)

määrusest (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja eriti selle artiklist 20 tulenevad kohustused on täidetud;

| g) | rahastamisotsusest ja eriti selle artiklitest II.9 ja II.18 tulenevad kohustused on täidetud; |
| --- | --- |

g)

rahastamisotsusest ja eriti selle artiklitest II.9 ja II.18 tulenevad kohustused on täidetud;

| h) | mitterahaline osalus on toetusesaajale tegelikult üle antud ja seda on hinnatud kooskõlas asjakohaste normidega; |
| --- | --- |

h)

mitterahaline osalus on toetusesaajale tegelikult üle antud ja seda on hinnatud kooskõlas asjakohaste normidega;

| i) | liidu toetuse kasutamata vahendid kanti üle järgmisse eelarveaastasse; |
| --- | --- |

i)

liidu toetuse kasutamata vahendid kanti üle järgmisse eelarveaastasse;

| j) | liidu toetuse kasutamata vahendeid kasutati vastavalt finantsmääruse artikli 204k lõikele 2; |
| --- | --- |

j)

liidu toetuse kasutamata vahendeid kasutati vastavalt finantsmääruse artikli 204k lõikele 2;

| k) | omavahendite ülejääk kanti reservikontole. |
| --- | --- |

k)

omavahendite ülejääk kanti reservikontole.

Artikkel II.23

Otsus aastaaruande kohta

Euroopa Parlament kiidab artiklis II.22.1 ette nähtud aastaaruande heaks või lükkab selle tagasi eelarveaastale n järgnevaks 30. septembriks.

Kui Euroopa Parlament esitatud aastaaruandele kuue kuu jooksul pärast selle kättesaamist kirjalikult ei vasta, loetakse aastaaruanne heakskiidetuks.

Aastaaruande heakskiitmisega ei piirata lõpliku toetussumma kindlaksmääramist vastavalt artiklile II.24 – viimane on lõplik otsus, mis Euroopa Parlament kulude rahastamiskõlblikkuse kohta teeb.

Euroopa Parlament võib nõuda toetusesaajalt aastaaruande kohta otsuse tegemise eesmärgil täiendavat teavet. Täiendava teabe nõudmise korral pikendatakse aastaaruande kohta otsuse tegemise tähtaega seni, kuni nõutud teave on kätte saadud ja Euroopa Parlament on seda hinnanud.

Kui aastaaruandes ilmnevad olulised puudused, võib Euroopa Parlament selle ilma toetusesaajalt täiendavat teavet küsimata tagasi lükata ning tal on õigus nõuda, et toetusesaaja esitaks 15 tööpäeva jooksul uue aruande.

Täiendava teabe või uue aruande esitamise nõue esitatakse toetusesaajale kirjalikult.

Algselt esitatud aastaaruande tagasilükkamise ja uue aruande nõudmise korral kohaldatakse uue aruande suhtes käesolevas artiklis kirjeldatud heakskiitmise korda.

Artikkel II.24

Otsus lõpliku toetussumma kohta

II.24.1.   Aastaaruande olulisus

Euroopa Parlamendi otsus lõpliku toetussumma kindlaksmääramise kohta põhineb vastavalt artiklile II.23 heaks kiidetud aastaaruandel. Kui Euroopa Parlament on aastaaruande lõplikult tagasi lükanud või kui toetusesaaja ei ole ette nähtud tähtajaks aastaaruannet esitanud, ei saa lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses hüvitatavaid kulusid ette näha.

II.24.2.   Piirmäärad

Lõplik toetussumma ei ületa artiklis I.4 osutatud summat. See ei moodusta rohkem kui 85 % hinnangulises eelarves esitatud hüvitatavatest kuludest ega ka rohkem kui 85 % tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest.

II.24.3.   Kasutamata toetussumma ülekandmine

Eelarveaastal, milleks rahalist toetust anti (aasta n), kasutamata jäänud rahalise toetuse osa kantakse üle eelarveaastasse n + 1 ning kasutatakse ära aastal n + 1 hiljemalt 31. detsembriks kantud hüvitatavate kulude katmiseks. Eelnenud aasta rahalise toetuse kasutamata jäänud summasid ei tohi kasutada kulude selle osa katmiseks, mida Euroopa tasandi erakonnad peavad rahastama omavahenditest.

Toetusesaaja kasutab kõigepealt ära varasema eelarveaasta jaoks eraldatud kasutamata summad ning alles seejärel hiljem eraldatud summad.

II.24.4.   Otsus lõpliku toetussumma kohta

Euroopa Parlament kontrollib igal aastal kulude vastavust määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014, finantsmääruse ja rahastamisotsuse sätetele. Igal aastal võtab ta vastu otsuse lõpliku toetussumma kohta, mis tehakse toetusesaajale nõuetekohaselt teatavaks.

Kui artiklis I.4 ette nähtud summa kulutati eelarveaastal n täielikult ära, määratakse lõplik toetussumma kindlaks pärast selle aasta raamatupidamiskontode sulgemist, st aastal n + 1.

Kasutamata toetussumma ülekandmise korral eelarveaastasse n + 1 (kooskõlas artikliga II.24.3) määratakse eelarveaasta n lõplik toetussumma kindlaks allkirjeldatud viisil.

1. etapp
  : Euroopa Parlament teeb aastal n + 1 otsuse eelarveaasta n hüvitatavate kulude kohta ning aasta n lõpliku toetussumma nendele kuludele vastava osa kohta. Samuti määrab Euroopa Parlament kindlaks eelarveaastaks n eraldatud toetuse kasutamata osa, mis kantakse üle eelarveaastasse n + 1.

2. etapp
  : Euroopa Parlament teeb aastal n + 2 otsuse eelarveaasta n + 1 hüvitatavate kulude kohta ning määrab kindlaks, millised neist kaetakse eelarveaastasse n + 1 üle kantud kasutamata vahenditest (aasta n lõpliku toetussumma teine osa).

Eelarveaasta n lõplik toetussumma saadakse 1. ja 2. etapis kirjeldatud viisil kindlaks määratud summade liitmisel.

Lõpliku toetussumma kindlaksmääramise ajal toimub ka eelmaksete tasaarvestamine. Kui vahendeid on üle kantud, toimub eelkirjeldatud etappides eelmaksete osaline tasaarvestamine.

II.24.5.   Kasutamata summade tagasinõudmine

Aastaks n eraldatud toetuse summad, mida ei ole ära kasutatud aasta n + 1 lõpuks, nõutakse tagasi kooskõlas finantsmääruse esimese osa IV jaotise 5. peatükiga.

II.24.6.   Jääksumma

Kui eelmakse oli suurem kui kindlaks määratud lõplik toetussumma, nõuab Euroopa Parlament alusetult makstud eelmakse osa tagasi.

Kui lõplik toetussumma on suurem kui eelmakse summa, maksab Euroopa Parlament toetusesaajale välja jääksumma.

II.24.7.   Omavahendite ülejääk

a)   Erireservi loomine

Toetusesaaja võib luua omavahendite ülejäägist erireservi.

Erireservikontole võib kanda omavahendite summa, mis jääb üle, kui omavahenditest arvestatakse maha 15 % aastal n tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest. Toetusesaaja peab eelnevalt ainult omavahenditest katma kõik eelarveaasta n mittehüvitatavad kulud.

Reservi kasutatakse ainult selleks, et kaasrahastada tulevaste rahastamisotsuste täitmise ajal hüvitatavaid kulusid ja katta mittehüvitatavaid kulusid, mis tuleb katta omavahenditest.

b)   Kasum

Kui tulud ületavad kulusid, nimetatakse seda ülejääki kasumiks.

Tulu hõlmab liidu eelarvest saadud toetust ja toetusesaaja omavahendeid.

Kolmandate isikute osalust ühisürituste korraldamisel ei loeta toetusesaaja omavahendite hulka. Toetusesaaja ei tohi saada liidu eelarvest ei otseselt ega ka kaudselt muid rahalisi vahendeid. Muu hulgas on keelatud Euroopa Parlamendi fraktsioonide eelarvest tehtavad annetused.

Erireservi arvatud summat ei arvestata kasumi arvestamisel.

c)   Sissenõudmine

Toetusesaaja ei või toetuse abil kasumit teenida. Euroopa Parlamendil on õigus nõuda kasumist sisse osa, mis vastab liidu osalusele hüvitatavate kulude katmisel.

Artikkel II.25

Eelmaksetelt teenitud intressid

Toetusesaaja teatab Euroopa Parlamendile, kui palju on Euroopa Parlamendilt eelmaksena saadud summad teeninud intressi või muud samaväärset kasu.

Euroopa Parlament arvab eelmaksetelt teenitud intressi lõplikust toetussummast maha. Intressi omavahendite hulka arvamine ei ole lubatud.

Artikkel II.26

Tagasinõudmine

Kui maksed on toetusesaajale tehtud alusetult või rahastamisotsuse, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 või finantsmääruse tingimuste kohaselt on tagasinõudmine põhjendatud, peab toetusesaaja vastavad summad Euroopa Parlamendile tagasi maksma viimase poolt määratud tingimustel ja tähtajaks.

II.26.1.   Viivised

Kui toetusesaaja ei ole Euroopa Parlamendi määratud tähtaja jooksul tagasimakset sooritanud, arvestab Euroopa Parlament asjakohastelt summadelt viivist artiklis II.15 sätestatud määras. Viivist arvestatakse ajavahemiku eest, mis algab tagasimakse tähtpäevast ja lõpeb kõikide võlgnetavate summade täielikul laekumisel Euroopa Parlamendile, laekumise päev kaasa arvatud.

Osaliste maksete puhul kaetakse toetusesaaja tehtud summadest esmalt tasud ja viivised ning alles seejärel makse põhiosa.

II.26.2.   Tasaarvestus

Kui tagasimakset ettenähtud tähtajaks ei tehta, võib Euroopa Parlamendile võlgnetavad summad kooskõlas finantsmääruse artikliga 80 ja finantsmääruse kohaldamise eeskirjadega tasaarvestada toetusesaajale maksmisele kuuluvate mis tahes muude summade arvelt. Erandjuhul võib Euroopa Parlament liidu finantshuvide kaitsmiseks võlgnetavad summad tasaarvestada enne makse tähtaega. Toetusesaaja eelnev nõusolek ei ole vajalik.

II.26.3.   Pangakulud

Euroopa Parlamendile võlgnetavate summade sissenõudmisega seotud pangakulud tasub toetusesaaja ainuisikuliselt.

Artikkel II.27

Finantstagatis

Kui Euroopa Parlament nõuab toetusesaajalt finantstagatist vastavalt finantsmääruse artiklile 204j, peavad täidetud olema järgmised tingimused:

| a) | finantstagatise peab andma pank või tunnustatud finantseerimisasutus või toetusesaaja taotlusel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul kolmas isik; |
| --- | --- |

a)

finantstagatise peab andma pank või tunnustatud finantseerimisasutus või toetusesaaja taotlusel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul kolmas isik;

| b) | tagatise andja peab maksma summa esimesel nõudmisel ega tohi nõuda, et Euroopa Parlament esitaks kõigepealt nõude põhivõlgniku (st toetusesaaja) vastu, ning |
| --- | --- |

b)

tagatise andja peab maksma summa esimesel nõudmisel ega tohi nõuda, et Euroopa Parlament esitaks kõigepealt nõude põhivõlgniku (st toetusesaaja) vastu, ning

| c) | finantstagatis peab sõnaselgelt kehtima seni, kuni Euroopa Parlament on eelmakse ning vahe- ja lõppmaksed tasaarvestanud. Kui lõppmakse tegemise asemel on vaja vahendeid tagasi nõuda, peab finantstagatis kehtima seni, kuni võlg on täielikult tagasi makstud, ning Euroopa Parlament vabastab tagatise seejärel järgmise kuu jooksul. |
| --- | --- |

c)

finantstagatis peab sõnaselgelt kehtima seni, kuni Euroopa Parlament on eelmakse ning vahe- ja lõppmaksed tasaarvestanud. Kui lõppmakse tegemise asemel on vaja vahendeid tagasi nõuda, peab finantstagatis kehtima seni, kuni võlg on täielikult tagasi makstud, ning Euroopa Parlament vabastab tagatise seejärel järgmise kuu jooksul.

Artikkel II.28

Kontroll

II.28.1.   Üldsätted

Euroopa Parlament ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet võivad oma pädevuste raames ning vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 V peatükile ja finantsmääruse artikli 204n lõikele 1 kasutada igal ajal oma kontrolliõigust, et veenduda, kas toetusesaaja täidab täielikult kõiki rahastamisotsuses, määruses (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja finantsmääruses ette nähtud kohustusi.

Toetusesaaja teeb pädevate asutustega nõuetekohast koostööd ning abistab neid kontrolli läbiviimiseks vajalikul määral.

Euroopa Parlament ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet võivad delegeerida kontrolli läbiviimise nende nimel tegutsema volitatud välisasutustele („volitatud asutused“).

II.28.2.   Dokumentide säilitamise kohustus

Toetusesaaja hoiab viis aastat pärast aastaaruande esitamist asjakohastel andmekandjatel alles kõik originaaldokumendid, eriti raamatupidamis- ja maksustamisdokumendid, sh digiteeritud originaalid, kui need on asjaomase liikmesriigi õigusega lubatud ja neid käsitletakse asjaomase liikmesriigi õiguses ette nähtud tingimustel.

Kui toetusega on seotud pooleliolev audit, apellatsioonkaebus, kohtuvaidlus või nõue, siis esimeses lõigus osutatud viieaastase perioodi nõue ei kehti. Sellisel juhul peab toetusesaaja säilitama dokumente seni, kuni auditid, apellatsioonkaebused ja kohtuvaidlused on lõpetatud ja nõuded lahendatud.

II.28.3.   Dokumentide ja/või teabe esitamise kohustus

Toetusesaaja peab esitama kõik vajalikud dokumendid ja/või kogu teabe, sh elektroonilise teabe, mida Euroopa Parlament, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet või volitatud asutus („pädev asutus“) nõuab.

Kõiki toetusesaaja esitatud dokumente ja kogu teavet töödeldakse vastavalt artiklile II.6.

II.28.4.   Kohapealne kontroll

Pädev asutus võib teha toetusesaaja ruumides kohapealset kontrolli. Selleks võib ta kirjalikult nõuda, et toetusesaaja võtaks pädeva asutuse määratud tähtajaks kontrollkülastuse korraldamiseks vajalikud meetmed.

Kohapealse kontrolli käigus peab toetusesaaja võimaldama pädevale asutusele juurdepääsu kohale ja ruumidele, kus tegevus toimub või toimus, ning kogu vajalikule teabele, sh elektroonilises vormingus teabele.

Toetusesaaja tagab, et teave on kohapealse kontrolli tegemise ajal lihtsasti kättesaadav ning et vajalik teave antakse üle asjakohases vormingus.

II.28.5.   Auditimenetluse kohta selgituste andmine

Kontrolli tulemuste põhjal koostab Euroopa Parlament esialgse auditiaruande, mis saadetakse toetusesaajale. Toetusesaajal on õigus anda 30 kalendripäeva jooksul pärast esialgse auditiaruande kättesaamist selgitusi.

Esialgse auditiaruande ja toetusesaaja võimalike selgituste alusel koondab Euroopa Parlament audititulemused lõplikku auditiaruandesse. Lõplik auditiaruanne saadetakse toetusesaajale 60 kalendripäeva jooksul pärast esialgse auditiaruande kohta selgituste andmise tähtaja möödumist.

II.28.6.   Audititulemuste kasutamine

Ilma et see piiraks parlamendi õigust võtta meetmeid artiklite II.11–II.13 alusel, võtab Euroopa Parlament lõplikke audititulemusi lõpliku toetussumma kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse.

Kui lõplikes audititulemustes ilmnevad võimalikud pettused või kohaldatavate eeskirjade tõsised rikkumised, antakse nendest teada liikmesriigi või liidu pädevatele asutustele, et võtta täiendavaid meetmeid.

Euroopa Parlament võib auditi lõplike tulemuste põhjal tagasiulatuvalt muuta lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust.

II.28.7.   OLAFi kontrolliõigus

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) kasutab toetusesaaja suhtes oma kontrolliõigust vastavalt asjakohastele normidele ning eelkõige vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, (8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, (9) finantsmääruse artikli 204n lõikele 1 ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 24 lõikele 4 ja artikli 25 lõikele 7.

Toetusesaaja teeb OLAFiga nõuetekohast koostööd ja abistab teda kõigiti kontrolli tegemisel.

Euroopa Parlament võib Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) esitatud andmete põhjal igal ajal tagasiulatuvalt muuta lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõikele 7. Enne kui Euroopa Parlament otsustab lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust tagasiulatuvalt muuta, antakse toetusesaajale nõuetekohaselt teada asjaomastest andmetest ja parlamendi kavatsusest lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust muuta ning talle antakse võimalus anda selgitusi.

II.28.8.   Euroopa Kontrollikoja kontrolliõigus

Euroopa Kontrollikoda kasutab oma kontrolliõigust vastavalt asjakohastele normidele ja eelkõige vastavalt finantsmääruse artikli 204n lõikele 1 ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõikele 6. Kohaldatakse artikleid II.28.3 ja II.28.4.

Toetusesaaja teeb kontrollikojaga nõuetekohast koostööd ning abistab teda kõigiti kontrolli läbiviimisel.

II.28.9.   Artiklite II.28.1 kuni II.28.4 kohustuste mittetäitmine

Kui toetusesaaja ei täida artiklites II.28.1 kuni II.28.4 sätestatud kohustusi, võib Euroopa Parlament lugeda mittehüvitatavateks kõik kulud, mida toetusesaaja ei ole piisavalt põhjendanud.

Euroopa Parlamendi nimel

[perekonnanimi, eesnimi]

[allkiri]

[koht: Strasbourg, Luxembourg, Brüssel]

Lisa

Hinnanguline eelarve

| Kulud |
| --- |
| Hüvitatavad kulud | Eelarve | Tegelikud |
| A.1. Personalikulud







  1. | Palgad |

Kulud

Hüvitatavad kulud

Eelarve

Tegelikud

A.1. Personalikulud

1.

Palgad

| 2. | Maksud ja hüvitised |
| --- | --- |

2.

Maksud ja hüvitised

| 3. | Ametialane koolitus |
| --- | --- |

3.

Ametialane koolitus

| 4. | Töötajate lähetuskulud |
| --- | --- |

4.

Töötajate lähetuskulud

| 5. | Muud personalikulud |
| --- | --- |

5.

Muud personalikulud

A.2. Infrastruktuuri- ja ekspluatatsioonikulud

| 1. | Rent, kommunaal- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

1.

Rent, kommunaal- ja hoolduskulud

| 2. | Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

2.

Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud

| 3. | Vallas- ja kinnisvara kulum |
| --- | --- |

3.

Vallas- ja kinnisvara kulum

| 4. | Kirja- ja kontoritarbed |
| --- | --- |

4.

Kirja- ja kontoritarbed

| 5. | Posti- ja sidekulud |
| --- | --- |

5.

Posti- ja sidekulud

| 6. | Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud |
| --- | --- |

6.

Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud

| 7. | Muud infrastruktuurikulud |
| --- | --- |

7.

Muud infrastruktuurikulud

A.3. Halduskulud

| 1. | Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid) |
| --- | --- |

1.

Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid)

| 2. | Uuringute kulud |
| --- | --- |

2.

Uuringute kulud

| 3. | Õigusabikulud |
| --- | --- |

3.

Õigusabikulud

| 4. | Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud |
| --- | --- |

4.

Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud

| 5. | Muud halduskulud |
| --- | --- |

5.

Muud halduskulud

| 6. | Toetus seotud üksustele |
| --- | --- |

6.

Toetus seotud üksustele

A.4. Koosolekute ja esinduskulud

| 1. | Koosolekute kulud |
| --- | --- |

1.

Koosolekute kulud

| 2. | Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud |
| --- | --- |

2.

Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud

| 3. | Esinduskulud |
| --- | --- |

3.

Esinduskulud

| 4. | Kutsetega seotud kulud |
| --- | --- |

4.

Kutsetega seotud kulud

| 5. | Muud koosolekutega seotud kulud |
| --- | --- |

5.

Muud koosolekutega seotud kulud

A.5. Teabe- ja avaldamiskulud

| 1. | Avaldamiskulud |
| --- | --- |

1.

Avaldamiskulud

| 2. | Veebisaitide loomine ja haldamine |
| --- | --- |

2.

Veebisaitide loomine ja haldamine

| 3. | Reklaamikulud |
| --- | --- |

3.

Reklaamikulud

| 4. | Sidevahendid (seadmed) |
| --- | --- |

4.

Sidevahendid (seadmed)

| 5. | Seminarid ja näitused |
| --- | --- |

5.

Seminarid ja näitused

| 6. | Valimiskampaaniad |
| --- | --- |

6.

Valimiskampaaniad

| 7. | Muud teabekulud |
| --- | --- |

7.

Muud teabekulud

A. HÜVITATAVAD KULUD KOKKU

Mittehüvitatavad kulud

| 1. | Muud eraldised |
| --- | --- |

1.

Muud eraldised

| 2. | Finantskulud |
| --- | --- |

2.

Finantskulud

| 3. | Kursikahjud |
| --- | --- |

3.

Kursikahjud

| 4. | Kahtlased nõuded |
| --- | --- |

4.

Kahtlased nõuded

| 5. | Muud (täpsustada) |
| --- | --- |

5.

Muud (täpsustada)

| 6. | Mitterahaline osalus |
| --- | --- |

6.

Mitterahaline osalus

B. MITTEHÜVITATAVAD KULUD KOKKU

C. KULUD KOKKU

| Tulud |
| --- |
| | Eelarve | Tegelikud |
| D.1-1. Aastast n – 1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus | | |
| D.1-2. Aastaks n antud Euroopa Parlamendi toetus | | |
| D.1-3. Aastasse n + 1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus | – | |
| D.1. Euroopa Parlamendi toetus, mida kasutatakse 85 % aasta n hüvitatavate kulude katmiseks | | |
| D.2. Liikmemaksud | | |
| 2.1. | Liikmeserakondadelt |

Tulud

Eelarve

Tegelikud

D.1-1. Aastast n – 1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus

D.1-2. Aastaks n antud Euroopa Parlamendi toetus

D.1-3. Aastasse n + 1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus

–

D.1. Euroopa Parlamendi toetus, mida kasutatakse 85 % aasta n hüvitatavate kulude katmiseks

D.2. Liikmemaksud

2.1.

Liikmeserakondadelt

| 2.2. | Üksikliikmetelt |
| --- | --- |

2.2.

Üksikliikmetelt

D.3. Annetused

D.4. Muud omavahendid

(täpsustada)

D.5. Mitterahaline osalus

D: TULUD KOKKU

E. Kasum/kahjum (D–C)

| F. Reservikontole kantud omavahendid | | |
| --- | --- | --- |
| G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (F–G) | | |
| | | |
| H. Eelmaksete intressid | | |

F. Reservikontole kantud omavahendid

G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (F–G)

H. Eelmaksete intressid

Märkus: tegemist on üksnes näidisülesehitusega. Hinnangulise eelarve siduv struktuur avaldatakse igal aastal koos toetustaotluse esitamise kutsega.

---

(1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

1

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

2

(3)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 333, 19.12.2015, lk 50.

4

(5)  ELT C 205, 29.6.2017, lk 2.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

9

---

LISA 1b

[NÄIDIS] RAHASTAMISOTSUS – SIHTASUTUS

NUMBER:...[SISESTADA]...

Võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 224,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (2) (edaspidi „finantsmäärus“),

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju (3) (edaspidi „finantsmääruse kohaldamise eeskirjad“),

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrust (EL, Euratom) 2015/2401 Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste registri sisu ja toimimise kohta (4),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorda, eriti selle artikli 25 lõiget 11,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi juhatuse 12. juuni 2017. aasta otsust, (5) millega kehtestatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 rakenduseeskirjad,

võttes arvesse tingimusi, mille Euroopa Parlament nägi ette Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste rahastamiseks korraldatud toetustaotluste esitamise kutses,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele; |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele;

| (2) | käesolev otsus on vastu võetud vastavalt toetustaotluste esitamise kutsele, milles taotlejad said tutvuda rahastamisotsuse näidise ja tingimustega; |
| --- | --- |

(2)

käesolev otsus on vastu võetud vastavalt toetustaotluste esitamise kutsele, milles taotlejad said tutvuda rahastamisotsuse näidise ja tingimustega;

| (3) | [toetusesaaja] esitas [taotluse Euroopa Parlamendis registreerimise kuupäev] rahastamistaotluse ja nõustus sõnaselgelt rahastamisotsuse tingimustega, |
| --- | --- |

(3)

[toetusesaaja] esitas [taotluse Euroopa Parlamendis registreerimise kuupäev] rahastamistaotluse ja nõustus sõnaselgelt rahastamisotsuse tingimustega,

VAATAS EUROOPA PARLAMENDI JUHATUS taotluse oma [kuupäev] koosolekul läbi NING VÕTTIS VASTU JÄRGMISE OTSUSE:

anda finantsmääruse artikli 121 kohane tegevustoetus (edaspidi „toetus“) järgmisele toetusesaajale:

| [toetusesaaja ametlik täisnimi] |
| --- |
| [ametlik õiguslik vorm] |
| [registreerimisnumber] |
| [täielik ametlik aadress] |
| [käibemaksukohustuslasena registreerimise number], |
| (edaspidi „toetusesaaja“), |

[toetusesaaja ametlik täisnimi]

[ametlik õiguslik vorm]

[registreerimisnumber]

[täielik ametlik aadress]

[käibemaksukohustuslasena registreerimise number],

(edaspidi „toetusesaaja“),

keda käesoleva rahastamisotsusega seoses esindab

...[juriidilisi kohustusi võtma volitatud esindaja]...,

et toetada tema põhikirjajärgset tegevust ja eesmärke

vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud toetustaotluse esitamise kutses ning käesolevas rahastamisotsuses (edaspidi „rahastamisotsus“), sh eritingimustes, üldtingimustes ja järgmistes lisades:

| | lisa 1 „Hinnanguline eelarve“ |
| --- | --- |

lisa 1 „Hinnanguline eelarve“

| | lisa 2 „Tööprogramm“, |
| --- | --- |

lisa 2 „Tööprogramm“,

mis moodustavad rahastamisotsuse lahutamatu osa.

Eritingimused on käesoleva otsuse muude osade suhtes ülimuslikud. Üldtingimused on teiste lisade suhtes ülimuslikud.

Sisukord

| I. | ERITINGIMUSED | 28 |
| --- | --- | --- |

I.

| Artikkel I.1. | Otsuse reguleerimisese | 28 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.1.

| Artikkel I.2. | Rahastamiskõlblikkuse periood | 29 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.2.

| Artikkel I.3. | Toetuse vorm | 29 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.3.

| Artikkel I.4. | Esialgne (maksimaalne) toetussumma | 29 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.4.

| Artikkel I.5. | Maksed ja maksete tegemise kord | 29 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.5.

| I.5.1. | Eelmaksed | 29 |
| --- | --- | --- |

I.5.1.

| I.5.2. | Lõppmakse tegemine või alusetult välja makstud summa tagasinõudmine | 29 |
| --- | --- | --- |

I.5.2.

| I.5.3. | Vääring | 29 |
| --- | --- | --- |

I.5.3.

| Artikkel I.6. | Pangakonto | 29 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.6.

| Artikkel I.7. | Üldised haldussätted | 30 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.7.

| Artikkel I.8. | Otsuse jõustumine | 30 |
| --- | --- | --- |

Artikkel I.8.

| II. | ÜLDTINGIMUSED | 30 |
| --- | --- | --- |

II.

| A OSA | : JURIIDILISED JA HALDUSSÄTTED | 30 |
| --- | --- | --- |

A OSA

| Artikkel II.1. | Mõisted | 30 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.1.

| Artikkel II.2. | Toetusesaaja üldised kohustused | 31 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.2.

| Artikkel II.3. | Pangakontoga seotud tingimused | 31 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.3.

| Artikkel II.4. | Vastutus kahju korral | 31 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.4.

| Artikkel II.5. | Konfidentsiaalsus | 31 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.5.

| Artikkel II.6. | Isikuandmete töötlemine | 32 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.6.

| Artikkel II.7. | Andmete säilitamine | 32 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.7.

| Artikkel II.8. | Liidu toetuse nähtavus | 32 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.8.

| II.8.1. | Teave liidu toetuse kohta | 32 |
| --- | --- | --- |

II.8.1.

| II.8.2. | Euroopa Parlamendi vastutusest välistamise klausel | 32 |
| --- | --- | --- |

II.8.2.

| II.8.3. | Euroopa Parlamendi avaldatavad andmed | 32 |
| --- | --- | --- |

II.8.3.

| Artikkel II.9. | Toetusesaaja sõlmitavad lepingud | 32 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.9.

| II.9.1. | Põhimõtted | 32 |
| --- | --- | --- |

II.9.1.

| II.9.2. | Andmete säilitamine | 32 |
| --- | --- | --- |

II.9.2.

| II.9.3. | Kontroll | 33 |
| --- | --- | --- |

II.9.3.

| II.9.4. | Vastutus | 33 |
| --- | --- | --- |

II.9.4.

| Artikkel II.10. | Rahaline toetus kolmandatele isikutele | 33 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.10.

| Artikkel II.11. | Vääramatu jõud | 33 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.11.

| Artikkel II.12. | Toetuse maksmise peatamine | 33 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.12.

| II.12.1. | Peatamise alused | 33 |
| --- | --- | --- |

II.12.1.

| II.12.2. | Peatamise kord | 33 |
| --- | --- | --- |

II.12.2.

| II.12.3. | Peatamise tagajärjed | 34 |
| --- | --- | --- |

II.12.3.

| II.12.4. | Maksete jätkamine | 34 |
| --- | --- | --- |

II.12.4.

| Artikkel II.13. | Rahastamisotsuse tühistamine Euroopa Parlamendi poolt | 34 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.13.

| II.13.1. | Tühistamise alused | 34 |
| --- | --- | --- |

II.13.1.

| II.13.2. | Tühistamise kord | 34 |
| --- | --- | --- |

II.13.2.

| II.13.3. | Rahastamisotsuse tühistamise tagajärjed | 34 |
| --- | --- | --- |

II.13.3.

| Artikkel II.14. | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine | 34 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.14.

| II.14.1. | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine toetusesaaja taotlusel | 34 |
| --- | --- | --- |

II.14.1.

| II.14.2. | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine Euroopa Parlamendi poolt | 34 |
| --- | --- | --- |

II.14.2.

| Artikkel II.15. | Õiguste üleandmine | 35 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.15.

| Artikkel II.16. | Viivised | 35 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.16.

| Artikkel II.17. | Kohaldatav õigus | 35 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.17.

| Artikkel II.18. | Õigus olla ära kuulatud | 36 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.18.

| B OSA | : FINANTSSÄTTED | 36 |
| --- | --- | --- |

B OSA

| Artikkel II.19. | Rahastamiskõlblikud kulud | 36 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.19.

| II.19.1. | Tingimused | 36 |
| --- | --- | --- |

II.19.1.

| II.19.2. | Rahastamiskõlblike kulude näited | 36 |
| --- | --- | --- |

II.19.2.

| Artikkel II.20. | Rahastamiskõlbmatud kulud | 36 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.20.

| Artikkel II.21. | Mitterahaline osalus | 37 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.21.

| Artikkel II.22. | Eelarvevahendite ümberpaigutamine | 37 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.22.

| Artikkel II.23. | Aruandluskohustus | 37 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.23.

| II.23.1. | Aastaaruanne | 38 |
| --- | --- | --- |

II.23.1.

| II.23.2. | Välisauditi aruanne | 38 |
| --- | --- | --- |

II.23.2.

| Artikkel II.24. | Otsus aastaaruande kohta | 38 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.24.

| Artikkel II.25. | Otsus lõpliku toetussumma kohta | 39 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.25.

| II.25.1. | Aastaaruande olulisus | 39 |
| --- | --- | --- |

II.25.1.

| II.25.2. | Piirmäärad | 39 |
| --- | --- | --- |

II.25.2.

| II.25.3. | Ülejäägi ülekandmine | 39 |
| --- | --- | --- |

II.25.3.

| II.25.4. | Otsus lõpliku toetussumma kohta | 39 |
| --- | --- | --- |

II.25.4.

| II.25.5. | Jääksumma | 40 |
| --- | --- | --- |

II.25.5.

| II.25.6. | Kasum | 40 |
| --- | --- | --- |

II.25.6.

| Artikkel II.26. | Tagasinõudmine | 40 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.26.

| II.26.1. | Viivised | 40 |
| --- | --- | --- |

II.26.1.

| II.26.2. | Tasaarvestus | 40 |
| --- | --- | --- |

II.26.2.

| II.26.3. | Pangakulud | 40 |
| --- | --- | --- |

II.26.3.

| Artikkel II.27. | Finantstagatis | 41 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.27.

| Artikkel II.28. | Kontroll | 41 |
| --- | --- | --- |

Artikkel II.28.

| II.28.1. | Üldsätted | 41 |
| --- | --- | --- |

II.28.1.

| II.28.2. | Dokumentide säilitamise kohustus | 41 |
| --- | --- | --- |

II.28.2.

| II.28.3. | Dokumentide ja/või teabe esitamise kohustus | 41 |
| --- | --- | --- |

II.28.3.

| II.28.4. | Kohapealne kontroll | 41 |
| --- | --- | --- |

II.28.4.

| II.28.5. | Auditimenetluse kohta selgituste andmine | 41 |
| --- | --- | --- |

II.28.5.

| II.28.6. | Audititulemuste kasutamine | 42 |
| --- | --- | --- |

II.28.6.

| II.28.7. | OLAFi kontrolliõigus | 42 |
| --- | --- | --- |

II.28.7.

| II.28.8. | Euroopa Kontrollikoja kontrolliõigus | 42 |
| --- | --- | --- |

II.28.8.

| II.28.9. | Artiklite II.28.1 kuni II.28.4 kohustuste mittetäitmine | 42 |
| --- | --- | --- |

II.28.9.

| LISA 1. | Hinnanguline eelarve | 43 |
| --- | --- | --- |

LISA 1.

| LISA 2. | Tööprogramm | 45 |
| --- | --- | --- |

LISA 2.

I.   ERITINGIMUSED

Artikkel I.1

Otsuse reguleerimisese

Euroopa Parlament toetab eelarveaastal [sisestada] eri- ja üldtingimustes (edaspidi „tingimused“) ning rahastamisotsuse lisades sätestatud tingimustel rahaliselt toetusesaaja põhikirjajärgset tegevust ja eesmärke. Seda loetakse rahastamisotsuse täitmiseks Euroopa Parlamendi poolt.

Toetusesaaja kasutab toetust omal vastutusel ja kooskõlas rahastamisotsuse tingimuste ja lisade sätetega oma põhikirjajärgseks tegevuseks ja eesmärkide täitmiseks. Seda loetakse rahastamisotsuse täitmiseks toetusesaaja poolt.

Artikkel I.2

Rahastamiskõlblikkuse periood

Liidu toetusest võib rahastada kulusid, mis on tekkinud ajavahemikul [sisestada kuupäev, PP/KK/AA] kuni [sisestada kuupäev, PP/KK/AA].

Artikkel I.3

Toetuse vorm

Finantsmääruse esimese osa VI jaotise kohane tegevustoetus on hüvitis (hüvitatakse teatud protsent tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest).

Artikkel I.4

Esialgne (maksimaalne) toetussumma

Euroopa Parlament eraldab kuni [sisestada summa] eurot, mis ei ületa 85% hinnangulistest rahastamiskõlblikest kuludest.

Toetusesaaja hinnangulised rahastamiskõlblikud kulud on esitatud lisas 1 („Hinnanguline eelarve“). Hinnanguline eelarve peab olema tasakaalus ja selles peavad olema välja toodud kõik toetusesaaja kulud ja tulud rahastamiskõlblikkuse perioodil. Rahastamiskõlblikud ja rahastamiskõlbmatud kulud peavad olema eristatud vastavalt artiklile II.19.

Artikkel I.5

Maksed ja maksete tegemise kord

Toetus makstakse välja allpool kirjeldatud ajakava ja korra kohaselt.

I.5.1.   Eelmaksed

Eelmakse summas [sisestada summa] eurot, mis moodustab [automaatselt 100%, muul juhul sisestada Euroopa Parlamendi määratud protsent] käesoleva rahastamisotsuse artiklis I.4 ette nähtud maksimumsummast, makstakse toetusesaajale välja 30 päeva jooksul pärast rahastamisotsuse jõustumist või kui see on kohane alates päevast, mil Euroopa Parlamendile esitatakse finantstagatis summas [sisestada summa] eurot, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

I.5.2.   Lõppmakse tegemine või alusetult välja makstud summa tagasinõudmine

Toetusesaajale tehakse lõppmakse ning alusetult välja makstud eelmakse nõutakse toetusesaajalt tagasi 30 päeva jooksul pärast seda, kui Euroopa Parlament on võtnud vastu aastaaruannet käsitleva otsuse ja määranud kindlaks lõpliku toetussumma, nagu on osutatud artiklites II.23 ja II.25.

I.5.3.   Vääring

Euroopa Parlament teeb maksed eurodes. Kui eritingimustes ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti, toimub tegelike kulude konverteerimine eurodesse Euroopa Parlamendi poolt maksekorralduse tegemise päeval kehtinud ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud päevakursi alusel või, kui see ei ole võimalik, vastavalt Euroopa Parlamendi poolt määratud ja tema veebisaidil avaldatud igakuisele vahetuskursile.

Euroopa Parlamendi maksed loetakse sooritatuks nende Euroopa Parlamendi arvelt debiteerimise päeval.

Artikkel I.6

Pangakonto

Maksed tehakse eurodes toetusesaaja pangakontole või allkontole, mis asub Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud pangas. Konto andmed on järgmised:

| Panga nimi: [...] |
| --- |
| Pangafiliaali aadress: [...] |
| Kontoomaniku täielik nimi: [...] |
| Täielik kontonumber koos pangakoodidega: [...] |
| IBAN: [...] |
| BIC / SWIFT kood: [...] |

Panga nimi: [...]

Pangafiliaali aadress: [...]

Kontoomaniku täielik nimi: [...]

Täielik kontonumber koos pangakoodidega: [...]

IBAN: [...]

BIC / SWIFT kood: [...]

Artikkel I.7

Üldised haldussätted

Kogu rahastamisotsusega seotud suhtlus Euroopa Parlamendiga toimub kirjalikult. Kirjas peab olema viide rahastamisotsuse numbrile ning kiri tuleb saata järgmisel aadressil:

| Euroopa Parlament |
| --- |
| President |
| c/o Finantsküsimuste peadirektor |
| Büroo SCH 05B031 |
| L-2929 Luxembourg |

Euroopa Parlament

President

c/o Finantsküsimuste peadirektor

Büroo SCH 05B031

L-2929 Luxembourg

Tavaposti puhul loetakse saadetise Euroopa Parlamendi poolt kättesaamise kuupäevaks kuupäev, mil Euroopa Parlamendi postiteenistus on selle ametlikult registreerinud.

Rahastamisotsus edastatakse toetusesaajale järgmisel aadressil:

| [...] |
| --- |
| [Ametinimetus] |
| [Toetusesaaja ametlik nimetus] |
| [Täielik ametlik aadress] |

[...]

[Ametinimetus]

[Toetusesaaja ametlik nimetus]

[Täielik ametlik aadress]

Kui toetusesaaja aadress muutub, tuleb sellest Euroopa Parlamendile viivitamatult kirjalikult teada anda.

Artikkel I.8

Otsuse jõustumine

Rahastamisotsus jõustub päeval, mil see Euroopa Parlamendi nimel allkirjastatakse.

II.   ÜLDTINGIMUSED

A OSA: ÕIGUS- JA HALDUSNORMID

Artikkel II.1

Mõisted

Käesolevas rahastamisotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „tegevusaruanne“ – rahastamiskõlblikkuse perioodil tekkinud kulude kirjalik selgitus, näiteks tegevuse, halduskulude jms selgitus. Tegevusaruanne on aastaaruande osa; |
| --- | --- |

1)

„tegevusaruanne“ – rahastamiskõlblikkuse perioodil tekkinud kulude kirjalik selgitus, näiteks tegevuse, halduskulude jms selgitus. Tegevusaruanne on aastaaruande osa;

| 2) | „aastaaruanne“ – aruanne, mis esitatakse kuue kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 23; |
| --- | --- |

2)

„aastaaruanne“ – aruanne, mis esitatakse kuue kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 23;

| 3) | „jääksumma“ – artikli I.5.1 kohase eelmakse summa ning artikli II.25.4 kohaselt kindlaks määratud lõpliku toetussumma vahe; |
| --- | --- |

3)

„jääksumma“ – artikli I.5.1 kohase eelmakse summa ning artikli II.25.4 kohaselt kindlaks määratud lõpliku toetussumma vahe;

| 4) | „eelmaksete tasaarvestamine“ – olukord, kus eelarvevahendite käsutaja on lõpliku toetussumma kindlaks määranud ja toetusesaajale makstud raha ei ole enam liidu vara; |
| --- | --- |

4)

„eelmaksete tasaarvestamine“ – olukord, kus eelarvevahendite käsutaja on lõpliku toetussumma kindlaks määranud ja toetusesaajale makstud raha ei ole enam liidu vara;

| 5) | „huvide konflikt“ – olukord, kus rahastamisotsuse erapooletut ja objektiivset täitmist toetusesaaja poolt ohustavad perekonna, tunnete, rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad rahastamisotsusega seotud ühistest huvidest kolmanda isikuga. Poliitilised sidemed ei kujuta endast põhimõtteliselt huvide konflikti lepingute puhul, mis sõlmitakse erakonna ja samu poliitilisi väärtusi jagavate organisatsioonide vahel. Selliste lepingute puhul tuleb siiski tagada kooskõla määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 22; |
| --- | --- |

5)

„huvide konflikt“ – olukord, kus rahastamisotsuse erapooletut ja objektiivset täitmist toetusesaaja poolt ohustavad perekonna, tunnete, rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad rahastamisotsusega seotud ühistest huvidest kolmanda isikuga. Poliitilised sidemed ei kujuta endast põhimõtteliselt huvide konflikti lepingute puhul, mis sõlmitakse erakonna ja samu poliitilisi väärtusi jagavate organisatsioonide vahel. Selliste lepingute puhul tuleb siiski tagada kooskõla määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 22;

| 6) | „mitterahaline osalus“ ehk „mitterahaline toetus“ – mitterahalised ressursid, mille kolmas isik teeb toetusesaajale tasuta kättesaadavaks (vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktidele 7 ja 8); |
| --- | --- |

6)

„mitterahaline osalus“ ehk „mitterahaline toetus“ – mitterahalised ressursid, mille kolmas isik teeb toetusesaajale tasuta kättesaadavaks (vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktidele 7 ja 8);

| 7) | „eelarveaasta n“ ehk „rahastamiskõlblikkuse periood“ – ajavahemik, mille jooksul toimuvad tegevused, mille jaoks rahastamisotsusega vahendeid eraldati ja mis on täpsustatud artiklis I.2; |
| --- | --- |

7)

„eelarveaasta n“ ehk „rahastamiskõlblikkuse periood“ – ajavahemik, mille jooksul toimuvad tegevused, mille jaoks rahastamisotsusega vahendeid eraldati ja mis on täpsustatud artiklis I.2;

| 8) | „vääramatu jõud“ – igasugune ettenägematu, erakorraline olukord või sündmus, mis ei sõltu toetusesaaja ega Euroopa Parlamendi tahtest, mis takistab ükskõik kummal neist täita rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi ning mis ei tulene nende ega alltöövõtjate, seotud üksuste või rahalist toetust saanud kolmandate isikute veast või hooletusest ja mida vaatamata nõuetekohase hoolsuse rakendamisele ei olnud võimalik vältida. Vääramatuks jõuks ei loeta järgmist: töövaidlused, streik, rahalised raskused, puudujäägid teenustes ning seadmete või materjali vead või viivitused nende kättesaadavaks tegemisel, välja arvatud juhul, kui need tulenevad otseselt asjaomasest vääramatu jõu juhtumist; |
| --- | --- |

8)

„vääramatu jõud“ – igasugune ettenägematu, erakorraline olukord või sündmus, mis ei sõltu toetusesaaja ega Euroopa Parlamendi tahtest, mis takistab ükskõik kummal neist täita rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi ning mis ei tulene nende ega alltöövõtjate, seotud üksuste või rahalist toetust saanud kolmandate isikute veast või hooletusest ja mida vaatamata nõuetekohase hoolsuse rakendamisele ei olnud võimalik vältida. Vääramatuks jõuks ei loeta järgmist: töövaidlused, streik, rahalised raskused, puudujäägid teenustes ning seadmete või materjali vead või viivitused nende kättesaadavaks tegemisel, välja arvatud juhul, kui need tulenevad otseselt asjaomasest vääramatu jõu juhtumist;

| 9) | „ametlik teavitamine“ – kirjalik suhtlus posti või e-posti teel, mida tõendab kättesaamisteatis; |
| --- | --- |

9)

„ametlik teavitamine“ – kirjalik suhtlus posti või e-posti teel, mida tõendab kättesaamisteatis;

| 10) | „pettus“ – ettekavatsetud tegu või tegematajätmine, mis mõjutab liidu finantshuve ja on seotud valede, ebatäpsete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega või kohustuslikult avaldamisele kuuluva teabe varjamisega; |
| --- | --- |

10)

„pettus“ – ettekavatsetud tegu või tegematajätmine, mis mõjutab liidu finantshuve ja on seotud valede, ebatäpsete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega või kohustuslikult avaldamisele kuuluva teabe varjamisega;

| 11) | „toetus“ – toetus finantsmääruse esimese osa VI jaotise ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 IV peatüki tähenduses; |
| --- | --- |

11)

„toetus“ – toetus finantsmääruse esimese osa VI jaotise ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 IV peatüki tähenduses;

| 12) | „õigusnormide rikkumine“ – igasugune Euroopa Liidu õiguse rikkumine, mis tuleneb toetusesaaja tegevusest või tegematajätmisest, millel on või võib olla liidu eelarvet kahjustav mõju; |
| --- | --- |

12)

„õigusnormide rikkumine“ – igasugune Euroopa Liidu õiguse rikkumine, mis tuleneb toetusesaaja tegevusest või tegematajätmisest, millel on või võib olla liidu eelarvet kahjustav mõju;

| 13) | „omavahendid“ – muud välised rahastamisallikad peale liidu eelarve, näiteks annetused või liikmete makstavad toetused (nagu on määratletud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktides 7 ja 8) jms; |
| --- | --- |

13)

„omavahendid“ – muud välised rahastamisallikad peale liidu eelarve, näiteks annetused või liikmete makstavad toetused (nagu on määratletud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktides 7 ja 8) jms;

| 14) | „seotud isik“ – isik, kellel on volitus toetusesaajat esindada või tema nimel otsuseid teha; |
| --- | --- |

14)

„seotud isik“ – isik, kellel on volitus toetusesaajat esindada või tema nimel otsuseid teha;

| 15) | „oluline viga“ – igasugune rahastamisotsuse sätte rikkumine, mida põhjustab tegu või tegematajätmine, mis tekitab või võib tekitada kahju Euroopa Liidu eelarvele. |
| --- | --- |

15)

„oluline viga“ – igasugune rahastamisotsuse sätte rikkumine, mida põhjustab tegu või tegematajätmine, mis tekitab või võib tekitada kahju Euroopa Liidu eelarvele.

Artikkel II.2

Toetusesaaja üldised kohustused

Toetusesaaja:

| a) | vastutab ainuisikuliselt võetud juriidiliste kohustuste täitmise ja nende täitmise tõendamise eest; |
| --- | --- |

a)

vastutab ainuisikuliselt võetud juriidiliste kohustuste täitmise ja nende täitmise tõendamise eest;

| b) | on kohustatud heastama Euroopa Parlamendile rahastamisotsuse täitmisega, sh ebaõige täitmisega põhjustatud kahju, välja arvatud juhul, kui põhjuseks on vääramatu jõud; |
| --- | --- |

b)

on kohustatud heastama Euroopa Parlamendile rahastamisotsuse täitmisega, sh ebaõige täitmisega põhjustatud kahju, välja arvatud juhul, kui põhjuseks on vääramatu jõud;

| c) | vastutab ainuisikuliselt kolmandatele isikutele tekitatud kahju eest, muu hulgas kui kahju tekitati rahastamisotsuse täitmise käigus; |
| --- | --- |

c)

vastutab ainuisikuliselt kolmandatele isikutele tekitatud kahju eest, muu hulgas kui kahju tekitati rahastamisotsuse täitmise käigus;

| d) | teavitab Euroopa Parlamenti viivitamatult oma õigusliku staatuse ning finants-, tehnilise, organisatsioonilise või omandiõigusega seotud olukorra muutustest ja kõigist nime, aadressi või juriidilise esindaja vahetustest; |
| --- | --- |

d)

teavitab Euroopa Parlamenti viivitamatult oma õigusliku staatuse ning finants-, tehnilise, organisatsioonilise või omandiõigusega seotud olukorra muutustest ja kõigist nime, aadressi või juriidilise esindaja vahetustest;

| e) | võtab kõik vajalikud meetmed huvide konflikti vältimiseks. |
| --- | --- |

e)

võtab kõik vajalikud meetmed huvide konflikti vältimiseks.

Artikkel II.3

Pangakontoga seotud kohustused

Artiklis I.6 osutatud konto või allkonto peab võimaldama teha kindlaks Euroopa Parlamendilt saadud maksed ning laekunud intressid või muud tulud.

Kui sellele kontole kantud summadelt saadakse intressi või muud samaväärset tulu vastavalt selle liikmesriigi õigusele, kelle territooriumil konto on avatud, võib toetusesaaja selle intressi või tulu alles hoida kooskõlas finantsmääruse artikli 8 lõikega 4.

Ühelgi juhul ei tohi Euroopa Parlamendilt saadud summasid kasutada spekulatiivsel eesmärgil.

Eelmaksena makstud summat loetakse liidu varaks seni, kuni on toimunud tasaarvestamine lõpliku toetussummaga.

Artikkel II.4

Vastutus kahju korral

Euroopa Parlament ei vastuta toetusesaaja tekitatud või kantud kahju eest, sh kahju eest, mida on käesoleva rahastamisotsuse täitmise ajal või tagajärjel põhjustatud kolmandatele isikutele.

Toetusesaaja või seotud isik peab Euroopa Parlamendile hüvitama kogu kahju, mis põhjustati Euroopa Parlamendile rahastamisotsuse täitmisega või seetõttu, et rahastamisotsuse täitmine ei toimunud kooskõlas selle sätetega, välja arvatud juhul, kui selle põhjuseks oli vääramatu jõud.

Artikkel II.5

Konfidentsiaalsus

Kui rahastamisotsuses, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 32 ja teistes liidu asjakohastes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, kohustuvad Euroopa Parlament ja toetusesaaja tagama kõikide rahastamisotsuse sisuga otseses seoses olevate dokumentide, andmete või muude materjalide konfidentsiaalsuse.

Artikkel II.6

Isikuandmete töötlemine

Rahastamisotsusega seoses kogutud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 33 ja määrusega (EÜ) nr 45/2001 (6).

Andmeid kasutatakse üksnes rahastamisotsuse täitmiseks ja selle täitmise järelevalveks, ilma et see piiraks nende võimalikku liidu õigusaktide kohast edastamist kontrolli ja auditeerimise eest vastutavatele organitele.

Artikkel II.7

Andmete säilitamine

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 136 säilitab toetusesaaja rahastamisotsuse täitmist puudutavaid andmeid, tõendavaid dokumente, statistilisi andmeid ja muid andmeid viis aastat pärast lõppmakse tegemist või alusetult makstud eelmakse summa tagasinõudmist.

Rahalise toetuse kasutamist puudutavate auditite, apellatsioonkaebuste, kohtuvaidluste ja nõuetega seonduvaid andmeid säilitatakse asjaomaste auditite, apellatsioonkaebuste ja kohtuvaidluste lõpetamiseni ning nõuete lahendamiseni.

Artikkel II.8

Liidu toetuse nähtavus

II.8.1.   Teave liidu toetuse kohta

Kui toetusesaaja edastab või avaldab rahastamisotsusega seotud teavet, muu hulgas konverentsil, seminaril või teabe- ja reklaammaterjalides (näiteks brošüürides, voldikutes, plakatitel, esitlustes, elektrooniliselt vms), peab ta seejuures ära märkima, et on saanud Euroopa Parlamendilt rahalist toetust, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament nõuab, et ta seda ei teeks, või kui Euroopa Parlamendiga on kokku lepitud teisiti.

II.8.2.   Euroopa Parlamendi vastutusest välistamise klausel

Teabe puhul, mida toetusesaaja edastab või avaldab, peab andmekandjast ja vormist olenemata olema alati märgitud, et teabe sisu eest vastutab üksnes teabe esitaja/autor ning Euroopa Parlament ei ole vastutav edastatud või avaldatud teabe kasutamisest tulenevate tagajärgede eest.

II.8.3.   Euroopa Parlamendi avaldatavad andmed

Euroopa Parlament avaldab oma veebisaidil andmed, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 32.

Artikkel II.9

Toetusesaaja sõlmitavad lepingud

II.9.1.   Põhimõtted

Kui toetusesaaja sõlmib rahastamisotsuse täitmiseks hankelepinguid, on ta kohustatud võtma konkureerivad pakkumused ning sõlmima lepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse teinud pakkujaga või kui see on asjakohane, madalaimat hinda pakkunud pakkujaga. Toetusesaaja väldib huvide konflikti.

Lepingute puhul, mille maksumus ületab 60 000 eurot tarnija ja kauba või teenuse kohta, võtab toetusesaaja vähemalt kolm pakkumust, mis esitatakse vastusena kirjalikule pakkumiskutsele, milles on üksikasjalikult kirjeldatud hanke nõuded. Lepingute kestus ületa viit aastat.

Kui kirjalikule pakkumiskutsele laekub vähem kui kolm pakkumust, peab toetusesaaja tõendama, et hanke puhul oli võimatu saada rohkem pakkumusi.

II.9.2.   Andmete säilitamine

Toetusesaaja dokumenteerib pakkumuste hindamise ja põhjendab kirjalikult tarnija valikut.

II.9.3.   Kontroll

Toetusesaaja tagab, et Euroopa Parlamendil, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ametil, Euroopa Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil on võimalik kasutada määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 V peatüki kohast kontrolliõigust. Toetusesaaja tagab, et kolmandate isikutega sõlmitud lepingutes nähakse ette kontrolliõiguse kasutamise võimalus ka nende kolmandate isikute suhtes.

II.9.4.   Vastutus

Toetusesaaja vastutab ainuisikuliselt rahastamisotsuse täitmise ja selle sätete järgimise eest. Toetusesaaja kohustub tagama, et tema töövõtjad nõustuvad loobuma rahastamisotsusega seotud nõuetest Euroopa Parlamendi vastu.

Artikkel II.10

Rahaline toetus kolmandatele isikutele

Toetusesaaja rahaline toetus kolmandatele isikutele finantsmääruse artikli 137 tähenduses võib olla rahastamiskõlblik kulu järgmistel tingimustel:

| a) | toetusesaaja annab rahalist toetust ainult järgmistele kolmandatele isikutele: ... [lisada võimalike toetusesaajate nimed, nagu taotlusvormil näidatud]; |
| --- | --- |

a)

toetusesaaja annab rahalist toetust ainult järgmistele kolmandatele isikutele: ... [lisada võimalike toetusesaajate nimed, nagu taotlusvormil näidatud];

| b) | kolmandale isikule antav rahaline toetus ei tohi olla suurem kui 60 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

kolmandale isikule antav rahaline toetus ei tohi olla suurem kui 60 000 eurot;

| c) | kolmas isik peab seda kasutama rahastamiskõlblike kulude katmiseks; |
| --- | --- |

c)

kolmas isik peab seda kasutama rahastamiskõlblike kulude katmiseks;

| d) | toetusesaaja tagab rahalise toetuse tagastamise võimaliku tagasinõudmise korral. |
| --- | --- |

d)

toetusesaaja tagab rahalise toetuse tagastamise võimaliku tagasinõudmise korral.

Käesoleva artikli kohaldamisel ei peeta kolmandaks isikuks riigi või Euroopa tasandi erakonda ega riigi või Euroopa tasandi poliitilist sihtasutust.

Vastavalt finantsmääruse artikli 137 lõikele 2 tagab toetusesaaja, et Euroopa Parlament ja Euroopa Kontrollikoda saavad kasutada oma kontrolliõigust kõigi liidult rahalisi vahendeid saanud kolmandate isikute suhtes ning kontrollida nende dokumente, ruume ja teavet, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal säilitatavat teavet.

Artikkel II.11

Vääramatu jõud

Kui Euroopa Parlament või toetusesaaja satub vääramatu jõu olukorda, teavitab ta sellest viivitamatult teist poolt (väljastusteatega tähtkirja teel või sellega samaväärsel viisil), näidates ära olukorra olemuse, tõenäolise kestuse ja prognoositavad tagajärjed.

Euroopa Parlament ja toetusesaaja võtavad tarvitusele kõik meetmed, et vähendada vääramatust jõust tingitud võimalikku kahju.

Kui vääramatu jõud takistab Euroopa Parlamenti või toetusesaajat rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi täitmast, ei loeta seda rikkumiseks.

Artikkel II.12

Toetuse maksmise peatamine

II.12.1.   Peatamise alused

Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 135 ja finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikli 208 kohaldamist, võib Euroopa Parlament otsustada toetuse maksmise peatada, kui:

| i) | Euroopa Parlament kahtlustab, et toetusesaaja on teinud toetuse andmise menetluses või rahastamisotsuse täitmisel olulisi vigu või esineb temapoolseid rikkumisi, pettusi või kohustuste täitmata jätmist ning neid kahtlusi on vaja kontrollida; |
| --- | --- |

i)

Euroopa Parlament kahtlustab, et toetusesaaja on teinud toetuse andmise menetluses või rahastamisotsuse täitmisel olulisi vigu või esineb temapoolseid rikkumisi, pettusi või kohustuste täitmata jätmist ning neid kahtlusi on vaja kontrollida;

| ii) | toetusesaajale on määratud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõike 4 kohane rahaline karistus (toetuse maksmine peatatakse trahvi maksmiseni). |
| --- | --- |

ii)

toetusesaajale on määratud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõike 4 kohane rahaline karistus (toetuse maksmine peatatakse trahvi maksmiseni).

II.12.2.   Peatamise kord

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne toetuse maksmise peatamist ametlikult toetuse maksmise peatamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse anda 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist selgitusi.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist toetuse maksmist jätkata, antakse sellest otsusest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist rahastamisotsuse täitmise peatada, saadetakse toetusesaajale ametlikult põhjendatud otsus rahastamisotsuse täitmise peatamise kohta ja talle antakse teada:

| i) | artikli II.12.1 punkti i kohastel juhtudel vajalike kontrollide lõpuleviimise orienteeruv kuupäev ja |
| --- | --- |

i)

artikli II.12.1 punkti i kohastel juhtudel vajalike kontrollide lõpuleviimise orienteeruv kuupäev ja

| ii) | tema õiguskaitsevahendid. |
| --- | --- |

ii)

tema õiguskaitsevahendid.

II.12.3.   Peatamise tagajärjed

Maksete peatamise tagajärjel ei ole toetusesaajal õigust saada Euroopa Parlamendilt ühtegi makset, kuni artikli II.12.2 teise etapi punktis i osutatud kontroll on lõpule viidud või peatamise alus on kõrvaldatud. Sellega ei piirata Euroopa Parlamendi õigust toetuse andmine lõpetada või rahastamisotsus tühistada.

II.12.4   Maksete jätkamine

Kui maksete peatamise alus on kõrvaldatud, jätkatakse kõikide maksete kavakohast tegemist ning Euroopa Parlament annab sellest toetusesaajale teada.

Artikkel II.13

Rahastamisotsuse tühistamine Euroopa Parlamendi poolt

II.13.1.   Tühistamise alused

Euroopa Parlament võib rahastamisotsuse tühistada, kui amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada, välja arvatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 16 lõike 2 punktis c osutatud juhul.

II.13.2.   Tühistamise kord

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne rahastamisotsuse tühistamist ametlikult rahastamisotsuse tühistamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse anda 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist selgitusi.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist rahastamisotsust mitte tühistada, antakse sellest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist rahastamisotsuse tühistada, saadetakse toetusesaajale ametlikult põhjendatud otsus rahastamisotsuse tühistamise kohta.

Toetusesaajale alusetult välja makstud summa nõutakse finantsmääruse asjakohaste normide kohaselt tagasi.

II.13.3.   Rahastamisotsuse tühistamise tagajärjed

Rahastamisotsuse tühistamisel on tagasiulatuv mõju ja see jõustub rahastamisotsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel II.14

Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine

II.14.1.   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine toetusesaaja taotlusel

Toetusesaaja võib taotleda rahastamisotsuse täitmise lõpetamist.

Toetusesaaja teavitab sellest ametlikult Euroopa Parlamenti ning esitab:

| a) | rahastamisotsuse täitmise lõpetamise põhjused ning |
| --- | --- |

a)

rahastamisotsuse täitmise lõpetamise põhjused ning

| b) | kuupäeva, millal rahastamisotsuse täitmise lõpetamine jõustub (see ei või olla varasem kui ametliku teate saatmise kuupäev). |
| --- | --- |

b)

kuupäeva, millal rahastamisotsuse täitmise lõpetamine jõustub (see ei või olla varasem kui ametliku teate saatmise kuupäev).

Rahastamisotsuse täitmine lõpetatakse lõpetamisotsuses märgitud kuupäeval.

II.14.2.   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine Euroopa Parlamendi poolt

a)   Lõpetamise alused

Euroopa Parlamendil on õigus rahastamisotsuse täitmine lõpetada järgmistel juhtudel:

| a) | kui amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada (määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 16 lõike 2 punktis c osutatud juhtudel); |
| --- | --- |

a)

kui amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada (määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 16 lõike 2 punktis c osutatud juhtudel);

| b) | toetusesaaja ei täida enam määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõike 2 tingimusi; |
| --- | --- |

b)

toetusesaaja ei täida enam määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõike 2 tingimusi;

| c) | finantsmääruse artikli 135 lõigetes 3 ja 5 osutatud juhtudel; |
| --- | --- |

c)

finantsmääruse artikli 135 lõigetes 3 ja 5 osutatud juhtudel;

| d) | toetusesaaja, seotud isik või isik, kellel lasub piiramatu vastutus toetusesaaja võlgade eest, on ühes finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punktides a või b osutatud olukordadest; |
| --- | --- |

d)

toetusesaaja, seotud isik või isik, kellel lasub piiramatu vastutus toetusesaaja võlgade eest, on ühes finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punktides a või b osutatud olukordadest;

| e) | toetusesaaja või seotud isik on ühes finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punktides c, d, e või f osutatud olukordadest või tema suhtes kehtib finantsmääruse artikli 106 lõige 2 või |
| --- | --- |

e)

toetusesaaja või seotud isik on ühes finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punktides c, d, e või f osutatud olukordadest või tema suhtes kehtib finantsmääruse artikli 106 lõige 2 või

| f) | toetusesaaja kaotab oma staatuse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 10 lõikele 6. |
| --- | --- |

f)

toetusesaaja kaotab oma staatuse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 10 lõikele 6.

b)   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise menetlus

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne rahastamisotsuse täitmise lõpetamist ametlikult rahastamisotsuse täitmise lõpetamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse anda 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist selgitusi.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist rahastamisotsuse täitmist jätkata, antakse sellest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast selgituste andmise tähtaja möödumist rahastamisotsuse täitmine lõpetada, saadetakse toetusesaajale ametlikult põhjendatud otsus rahastamisotsuse täitmise lõpetamise kohta.

Rahastamisotsuse täitmine lõpetatakse otsuse toetusesaajale teatavaks tegemise kuupäevast.

II.14.3.   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise tagajärjed

Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise otsus jõustub ex nunc. Toetusesaaja poolt alates lõpetamisotsuse jõustumise kuupäevast kantud tegelikud kulud loetakse rahastamiskõlbmatuteks kuludeks.

Artikkel II.15

Õiguste üleandmine

Toetusesaaja ei või anda kolmandale isikule üle ühtegi maksenõuet Euroopa Parlamendi vastu, välja arvatud juhul, kui toetusesaaja esitab selleks põhjendatud kirjaliku taotluse ja Euroopa Parlament kiidab selle enne õiguste üleandmist heaks.

Kui Euroopa Parlament ei kiida õiguste üleandmist kirjalikult heaks või kui heakskiidu aluseks olevaid tingimusi ei täideta, on õiguste üleandmine tühine.

Õiguste üleandmine ei vabasta toetusesaajat mingil juhul tema kohustustest Euroopa Parlamendi ees.

Artikkel II.16

Viivised

Kui Euroopa Parlament ei tee makset tähtajaks, on toetusesaajal õigus saada viivist vastavalt Euroopa Keskpanga eurodes toimuvate peamiste refinantseerimistehingute puhul kohaldatavale määrale (edaspidi „viitemäär“), mida on suurendatud 3,5 punkti võrra. Viitemääraks loetakse maksetähtaja saabumise kuu esimesel päeval kehtivat ning Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määra.

Kui Euroopa Parlament peatab maksete tegemise, nagu on sätestatud artiklis II.12, ei ole algse tähtaja ületamise korral tegemist hilinenud maksega.

Hilinenud maksete eest makstakse viivist alates maksetähtajale järgnenud päevast kuni makse tegeliku tegemise päevani (kaasa arvatud).

Kui arvestatud viivise summa on 200 eurot või väiksem, on Euroopa Parlament erandina esimesest lõigust kohustatud selle toetusesaajale välja maksma ainult juhul, kui toetusesaaja esitab selleks taotluse kahe kuu jooksul pärast hilinenud makse saamist.

Artikkel II.17

Kohaldatav õigus

Rahastamisotsuse suhtes kehtib asjakohane liidu õigus, eelkõige määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja finantsmääruse asjakohased sätted mida kohaldatakse täielikult. Neid täiendab vajaduse korral toetusesaaja asukohaliikmesriigi õigus.

Artikkel II.18

Õigus olla ära kuulatud

Kui toetusesaajal on rahastamisotsuse kohaselt õigus anda selgitusi, antakse talle kirjalike selgituste esitamiseks aega kümme tööpäeva, välja arvatud juhul, kui sõnaselgelt on ette nähtud teisiti. Seda aega võib toetusesaaja põhjendatud taotluse korral ühe korra kümne tööpäeva võrra pikendada.

B OSA: FINANTSSÄTTED

Artikkel II.19

Rahastamiskõlblikud kulud

II.19.1.   Tingimused

Selleks et kulusid saaks hüvitada liidu rahalisest toetusest ja kooskõlas finantsmääruse artikliga 126 peavad kulud vastama järgmistele tingimustele:

| a) | olema otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga ning ette nähtud rahastamisotsusele lisatud hinnangulises eelarves; |
| --- | --- |

a)

olema otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga ning ette nähtud rahastamisotsusele lisatud hinnangulises eelarves;

| b) | olema vajalikud rahastamisotsuse täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

olema vajalikud rahastamisotsuse täitmiseks;

| c) | olema mõistlikud, põhjendatud ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, eelkõige ökonoomsed ja tõhusad; |
| --- | --- |

c)

olema mõistlikud, põhjendatud ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, eelkõige ökonoomsed ja tõhusad;

| d) | olema tekkinud artiklis I.2. määratletud rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul, välja arvatud aastaaruannetega ning finantsaruandeid ja nende aluseks olevat raamatupidamisarvestust puudutavate sertifikaatidega seotud kulud; |
| --- | --- |

d)

olema tekkinud artiklis I.2. määratletud rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul, välja arvatud aastaaruannetega ning finantsaruandeid ja nende aluseks olevat raamatupidamisarvestust puudutavate sertifikaatidega seotud kulud;

| e) | olema toetusesaaja poolt tegelikult kantud; |
| --- | --- |

e)

olema toetusesaaja poolt tegelikult kantud;

| f) | olema tuvastatavad ja kontrollitavad ning kirjendatud toetusesaaja raamatupidamise aastaaruandesse kooskõlas asjakohaste raamatupidamisstandarditega; |
| --- | --- |

f)

olema tuvastatavad ja kontrollitavad ning kirjendatud toetusesaaja raamatupidamise aastaaruandesse kooskõlas asjakohaste raamatupidamisstandarditega;

| g) | olema kooskõlas kohaldatava maksu- ja sotsiaalkindlustusõigusega; |
| --- | --- |

g)

olema kooskõlas kohaldatava maksu- ja sotsiaalkindlustusõigusega;

| h) | olema kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga. |
| --- | --- |

h)

olema kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga.

Toetusesaaja raamatupidamise ja sisekontrolli meetmed peavad võimaldama tuvastada aastaaruandes deklareeritud kulude ja tulude kooskõla finantsaruannete ja vastavate tõendavate dokumentidega.

II.19.2.   Rahastamiskõlblike kulude näited

Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 126 kohaldamist, peetakse rahastamiskõlblikeks kuludeks, kui need vastavad käesoleva artikli punktis 1 esitatud tingimustele, eelkõige järgmisi tegevuskulusid:

| a) | halduskulud ning tehnilise abi, koosolekute, uurimistegevuse, piiriüleste ettevõtmiste, uuringute, teabe ja väljaannetega seotud kulud; |
| --- | --- |

a)

halduskulud ning tehnilise abi, koosolekute, uurimistegevuse, piiriüleste ettevõtmiste, uuringute, teabe ja väljaannetega seotud kulud;

| b) | personalikulud, mis hõlmavad tegelikke palkasid, sotsiaalmakseid ja muid töötasu hulka arvatavaid seadusega ette nähtud kulusid, tingimusel et need ei ületa toetusesaaja töötasupoliitikale vastavaid tavapäraseid keskmisi määrasid; |
| --- | --- |

b)

personalikulud, mis hõlmavad tegelikke palkasid, sotsiaalmakseid ja muid töötasu hulka arvatavaid seadusega ette nähtud kulusid, tingimusel et need ei ületa toetusesaaja töötasupoliitikale vastavaid tavapäraseid keskmisi määrasid;

| c) | töötajate reisi- ja elamiskulud, tingimusel et need on kooskõlas toetusesaaja tavapärase reisikulude hüvitamise praktikaga; |
| --- | --- |

c)

töötajate reisi- ja elamiskulud, tingimusel et need on kooskõlas toetusesaaja tavapärase reisikulude hüvitamise praktikaga;

| d) | seadmete või muu (uue või kasutatud) vara amortisatsioonikulud, mis on kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisaruannetesse, tingimusel et vara






  i) | kantakse maha vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja toetusesaaja tavapärastele kuluarvestustavadele ning |
| --- | --- | --- |

d)

seadmete või muu (uue või kasutatud) vara amortisatsioonikulud, mis on kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisaruannetesse, tingimusel et vara

i)

kantakse maha vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja toetusesaaja tavapärastele kuluarvestustavadele ning

| ii) | on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga (kui vara soetati rahastamiskõlblikkuse perioodil); |
| --- | --- |

ii)

on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga (kui vara soetati rahastamiskõlblikkuse perioodil);

| e) | tarbekaupade ja varustuse ning muude lepingutega seotud kulud, tingimusel et






  i) | need on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ja üldjuhul artikli II.9.1 teise lõiguga ning |
| --- | --- | --- |

e)

tarbekaupade ja varustuse ning muude lepingutega seotud kulud, tingimusel et

i)

need on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ja üldjuhul artikli II.9.1 teise lõiguga ning

| ii) | need on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga; |
| --- | --- |

ii)

need on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga;

| f) | kulud, mis tulenevad otseselt rahastamisotsuses kehtestatud nõuetest, sh asjakohasel juhul finantsteenustega seotud kulud (eelkõige finantstagatistega seotud kulud), tingimusel et vastavad teenused on ostetud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjuhul artikli II.9.1 teise lõiguga. |
| --- | --- |

f)

kulud, mis tulenevad otseselt rahastamisotsuses kehtestatud nõuetest, sh asjakohasel juhul finantsteenustega seotud kulud (eelkõige finantstagatistega seotud kulud), tingimusel et vastavad teenused on ostetud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjuhul artikli II.9.1 teise lõiguga.

Artikkel II.20

Rahastamiskõlbmatud kulud

Ilma et see piiraks käesoleva otsuse artikli II.19.1 ja finantsmääruse artikli 126 kohaldamist, peetakse rahastamiskõlbmatuks järgmisi kulusid:

| a) | toetusesaaja makstud kapitalitootlus ja dividendid; |
| --- | --- |

a)

toetusesaaja makstud kapitalitootlus ja dividendid;

| b) | võlad ja võla teenindamise kulud; |
| --- | --- |

b)

võlad ja võla teenindamise kulud;

| c) | kahjumi või võlgade katmine; |
| --- | --- |

c)

kahjumi või võlgade katmine;

| d) | intressikulud; |
| --- | --- |

d)

intressikulud;

| e) | ebatõenäoliselt laekuvad võlad; |
| --- | --- |

e)

ebatõenäoliselt laekuvad võlad;

| f) | kursikahjud; |
| --- | --- |

f)

kursikahjud;

| g) | pangakulud, mida pank toetusesaajalt Euroopa Parlamendilt saadavate ülekannete eest nõuab; |
| --- | --- |

g)

pangakulud, mida pank toetusesaajalt Euroopa Parlamendilt saadavate ülekannete eest nõuab;

| h) | kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud muu tegevuse raames, mis on saanud liidu eelarvest rahalist toetust; |
| --- | --- |

h)

kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud muu tegevuse raames, mis on saanud liidu eelarvest rahalist toetust;

| i) | mitterahaline osalus; |
| --- | --- |

i)

mitterahaline osalus;

| j) | ülemäärased või ebamõistlikud kulud; |
| --- | --- |

j)

ülemäärased või ebamõistlikud kulud;

| k) | mahaarvatav käibemaks; |
| --- | --- |

k)

mahaarvatav käibemaks;

| l) | teatavate kolmandate isikute keelatud rahastamine, mida käsitletakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 22. |
| --- | --- |

l)

teatavate kolmandate isikute keelatud rahastamine, mida käsitletakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 22.

Artikkel II.21

Mitterahaline osalus

Euroopa Parlament lubab toetusesaajal saada rahastamisotsuse täitmise ajal mitterahalisi toetusi, tingimusel et nende väärtus ei ületa:

| a) | kulusid, mis on tegelikult kantud ja nõuetekohaselt tõendatud nende kolmandate isikute raamatupidamisdokumentidega, kes on vastavaid kulusid enda peale võttes toetusesaaja jaoks tasuta osalenud; |
| --- | --- |

a)

kulusid, mis on tegelikult kantud ja nõuetekohaselt tõendatud nende kolmandate isikute raamatupidamisdokumentidega, kes on vastavaid kulusid enda peale võttes toetusesaaja jaoks tasuta osalenud;

| b) | selliste dokumentide puudumisel kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kuludele vastavaid kulusid; |
| --- | --- |

b)

selliste dokumentide puudumisel kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kuludele vastavaid kulusid;

| c) | hinnangulises eelarves heaks kiidetud väärtust; |
| --- | --- |

c)

hinnangulises eelarves heaks kiidetud väärtust;

| d) | 50% hinnangulises eelarves heaks kiidetud omavahenditest. |
| --- | --- |

d)

50% hinnangulises eelarves heaks kiidetud omavahenditest.

Mitterahaline osalus:

| a) | esitatakse hinnangulises eelarves eraldi, et kajastada vahendite koguhulka; |
| --- | --- |

a)

esitatakse hinnangulises eelarves eraldi, et kajastada vahendite koguhulka;

| b) | on kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 ning riigisiseste maksu- ja sotsiaalkindlustusreeglitega; |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 ning riigisiseste maksu- ja sotsiaalkindlustusreeglitega;

| c) | on lubatud üksnes ajutiselt ja eeldusel, et on olemas välisaudiitori kontrollitõend ja see on lubatud lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses; |
| --- | --- |

c)

on lubatud üksnes ajutiselt ja eeldusel, et on olemas välisaudiitori kontrollitõend ja see on lubatud lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses;

| d) | ei ole kinnisvara vormis. |
| --- | --- |

d)

ei ole kinnisvara vormis.

Artikkel II.22

Eelarvevahendite ümberpaigutamine

Toetusesaaja võib lisas 1 esitatud hinnangulist eelarvet kohandada, paigutades vahendeid eri eelarverubriikide vahel ümber. Eelarve selliseks muutmiseks ei ole vaja rahastamisotsust muuta. Ümberpaigutusi tuleb aastaaruandes põhjendada.

Artikkel II.23

Aruandluskohustus

II.23.1.   Aastaaruanne

Toetusesaaja esitab eelarveaasta n lõpule järgneval aastal soovitatavalt 15. maiks ja hiljemalt 30. juuniks aastaaruande, millesse kuuluvad:

| a) | raamatupidamise aastaaruanne koos märkustega, mis sisaldab teavet toetusesaaja tulude ja kulude ning varade ja kohustuste kohta eelarveaasta alguse ja lõpu seisuga vastavalt toetusesaaja asukohaliikmesriigi õigusele, |
| --- | --- |

a)

raamatupidamise aastaaruanne koos märkustega, mis sisaldab teavet toetusesaaja tulude ja kulude ning varade ja kohustuste kohta eelarveaasta alguse ja lõpu seisuga vastavalt toetusesaaja asukohaliikmesriigi õigusele,

| b) | raamatupidamise aastaaruanne, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (7) artiklis 2 määratletud rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruanne, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (7) artiklis 2 määratletud rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel,

| c) | kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 esitatud annetajate ja toetajate ning nende annetuste või toetuste loetelu, |
| --- | --- |

c)

kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 esitatud annetajate ja toetajate ning nende annetuste või toetuste loetelu,

| d) | tegevusaruanne, |
| --- | --- |

d)

tegevusaruanne,

| e) | finantsselgitus, mille aluseks on hinnangulise eelarve struktuur, |
| --- | --- |

e)

finantsselgitus, mille aluseks on hinnangulise eelarve struktuur,

| f) | üksikasjad tulude, kulude, varade ja kohustuste kohta, |
| --- | --- |

f)

üksikasjad tulude, kulude, varade ja kohustuste kohta,

| g) | punktis e osutatud finantsselgituse ja punktis f osutatud üksikasjade vastavust näitav võrdlus, |
| --- | --- |

g)

punktis e osutatud finantsselgituse ja punktis f osutatud üksikasjade vastavust näitav võrdlus,

| h) | loetelu tarnijatest, kes esitasid asjaomase eelarveaasta jooksul toetusesaajale arveid enam kui 10 000 euro eest, koos tarnija nime ja aadressi ning tarnitud kaupade või teenuste mahuga. |
| --- | --- |

h)

loetelu tarnijatest, kes esitasid asjaomase eelarveaasta jooksul toetusesaajale arveid enam kui 10 000 euro eest, koos tarnija nime ja aadressi ning tarnitud kaupade või teenuste mahuga.

Artiklis II.25.3 osutatud ülekandmise korral peab aastaaruanne sisaldama punktides d, e, f ja g nõutud dokumente ka asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta esimese kvartali kohta.

Aastaaruandes esitatud teave peab olema piisav lõpliku toetussumma kindlaksmääramiseks.

II.23.2.   Välisauditi aruanne

Sõltumatud välised organid või eksperdid, kes on selleks volitatud vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõikele 3, esitavad Euroopa Parlamendile otse välisauditi aruande, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõikes 1.

Välisauditi eesmärk on kinnitada raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tulude ja kulude seaduslikkust ja korrektsust, sh eriti seda, et:

| a) | raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas toetusesaaja suhtes kohaldatava riigisisese õigusega, ei sisalda olulisi ebatäpsusi ning annab tõese ja õiglase ülevaate tema finantsseisundist ja tegevuse tulemustest; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas toetusesaaja suhtes kohaldatava riigisisese õigusega, ei sisalda olulisi ebatäpsusi ning annab tõese ja õiglase ülevaate tema finantsseisundist ja tegevuse tulemustest;

| b) | raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2;

| c) | deklareeritud kulud on tegelikult kantud; |
| --- | --- |

c)

deklareeritud kulud on tegelikult kantud;

| d) | tulud on deklareeritud täielikult; |
| --- | --- |

d)

tulud on deklareeritud täielikult;

| e) | toetusesaaja poolt Euroopa Parlamendile esitatud finantsdokumendid on kooskõlas rahastamisotsuse finantssätetega; |
| --- | --- |

e)

toetusesaaja poolt Euroopa Parlamendile esitatud finantsdokumendid on kooskõlas rahastamisotsuse finantssätetega;

| f) | määrusest (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja eriti selle artiklist 20 tulenevad kohustused on täidetud; |
| --- | --- |

f)

määrusest (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja eriti selle artiklist 20 tulenevad kohustused on täidetud;

| g) | rahastamisotsusest ja eriti selle artiklitest II.9 ja II.19 tulenevad kohustused on täidetud; |
| --- | --- |

g)

rahastamisotsusest ja eriti selle artiklitest II.9 ja II.19 tulenevad kohustused on täidetud;

| h) | mitterahaline osalus on toetusesaajale tegelikult üle antud ja seda on hinnatud kooskõlas asjakohaste normidega; |
| --- | --- |

h)

mitterahaline osalus on toetusesaajale tegelikult üle antud ja seda on hinnatud kooskõlas asjakohaste normidega;

| i) | liidu toetuse võimalik ülejääk kanti üle järgmisse eelarveaastasse ja kasutati ära eelarveaasta esimeses kvartalis, nagu on nõutud finantsmääruse artikli 125 lõikes 6; |
| --- | --- |

i)

liidu toetuse võimalik ülejääk kanti üle järgmisse eelarveaastasse ja kasutati ära eelarveaasta esimeses kvartalis, nagu on nõutud finantsmääruse artikli 125 lõikes 6;

| j) | omavahendite ülejääk kanti reservikontole. |
| --- | --- |

j)

omavahendite ülejääk kanti reservikontole.

Artikkel II.24

Otsus aastaaruande kohta

Euroopa Parlament kiidab artiklis II.23.1 ette nähtud aastaaruande heaks või lükkab selle tagasi eelarveaastale n järgnevaks 30. septembriks.

Kui Euroopa Parlament esitatud aastaaruandele kuue kuu jooksul pärast selle kättesaamist kirjalikult ei vasta, loetakse aastaaruanne heakskiidetuks.

Aastaaruande heakskiitmisega ei piirata lõpliku toetussumma kindlaksmääramist vastavalt artiklile II.25 – viimane on lõplik otsus, mis Euroopa Parlament kulude rahastamiskõlblikkuse kohta teeb.

Euroopa Parlament võib nõuda toetusesaajalt aastaaruande kohta otsuse tegemise eesmärgil täiendavat teavet. Täiendava teabe nõudmise korral pikendatakse aastaaruande kohta otsuse tegemise tähtaega seni, kuni nõutud teave on kätte saadud ja Euroopa Parlament on seda hinnanud.

Kui aastaaruandes ilmnevad olulised puudused, võib Euroopa Parlament selle ilma toetusesaajalt täiendavat teavet küsimata tagasi lükata ning tal on õigus nõuda, et toetusesaaja esitaks 15 tööpäeva jooksul uue aruande.

Täiendava teabe või uue aruande esitamise nõue esitatakse toetusesaajale kirjalikult.

Algselt esitatud aastaaruande tagasilükkamise ja uue aruande nõudmise korral kohaldatakse uue aruande suhtes käesolevas artiklis kirjeldatud heakskiitmise korda.

Artikkel II.25

Otsus lõpliku toetussumma kohta

II.25.1.   Aastaaruande olulisus

Euroopa Parlamendi otsus lõpliku toetussumma kindlaksmääramise kohta põhineb vastavalt artiklile II.24 heaks kiidetud aastaaruandel. Kui Euroopa Parlament on aastaaruande lõplikult tagasi lükanud või kui toetusesaaja ei ole ette nähtud tähtajaks aastaaruannet esitanud, ei saa lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses hüvitatavaid kulusid ette näha.

II.25.2.   Piirmäärad

Lõplik toetussumma ei ületa artiklis I.4 osutatud summat ega ületa 85% tegelikult kantud rahastamiskõlblikest kuludest.

II.25.3.   Ülejäägi ülekandmine

Kui eelarveaasta n lõpuks ületavad toetusesaaja tulud kulusid, võib ta osa ülejäägist kanda üle eelarveaastasse n +1, nagu on ette nähtud finantsmääruse artikli 125 lõikes 6.

a)   Ülejäägi määratlemine

Aasta n ülejäägiks loetakse kõigi rahastamiskõlblike kulude ja tulude kogusumma vahe:

| i) | esialgne (maksimaalne) toetussumma, mis on ette nähtud artiklis I.4, |
| --- | --- |

i)

esialgne (maksimaalne) toetussumma, mis on ette nähtud artiklis I.4,

| ii) | toetusesaaja omavahendid, mis on ette nähtud rahastamiskõlblike kulude katmiseks (pärast seda, kui toetusesaaja on eelnevalt ainult omavahenditest katnud kõik rahastamiskõlbmatud kulud), ja |
| --- | --- |

ii)

toetusesaaja omavahendid, mis on ette nähtud rahastamiskõlblike kulude katmiseks (pärast seda, kui toetusesaaja on eelnevalt ainult omavahenditest katnud kõik rahastamiskõlbmatud kulud), ja

| iii) | eelarveaastast n – 1 üle kantud ülejääk. |
| --- | --- |

iii)

eelarveaastast n – 1 üle kantud ülejääk.

Eelarveaastasse n +1 ülekantav ülejääk ei tohi ületada 25% punktides i ja ii osutatud kogutulust.

b)   Ülekantava summa kirjendamine eraldisena rahastamiskõlblike kulude katmiseks

Reaalselt ülekantav summa kirjendatakse eelarveaasta n bilanssi kui „eraldis eelarveaasta n +1 esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks“. Eraldis loetakse eelarveaasta n rahastamiskõlblikuks kuluks.

Raamatupidamise vahearuandes, mis tuleb koostada hiljemalt 31. märtsiks aastal n +1, määratakse kindlaks selleks kuupäevaks reaalselt kantud rahastamiskõlblikud kulud. Eraldis ei tohi neid kulusid ületada.

Aastal n +1 saab eraldisest tulu, mida kasutatakse eelarveaasta n +1 esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks.

II.25.4.   Otsus lõpliku toetussumma kohta

Euroopa Parlament kontrollib igal aastal kulude vastavust määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014, finantsmääruse ja rahastamisotsuse sätetele. Igal aastal võtab ta vastu otsuse lõpliku toetussumma kohta, mis tehakse toetusesaajale nõuetekohaselt teatavaks.

Eelarveaasta n lõplik toetussumma määratakse kindlaks aastal n +1.

Kui lõplik toetussumma on kindlaks määratud, tasaarvestatakse eelmaksed.

II.25.5.   Jääksumma

Kui eelmakse oli suurem kui kindlaks määratud lõplik toetussumma, nõuab Euroopa Parlament alusetult makstud eelmakse osa tagasi.

Kui lõplik toetussumma on suurem kui eelmakse summa, maksab Euroopa Parlament toetusesaajale välja jääksumma.

II.25.6.   Kasum

a)   Mõiste

Kasum on määratletud finantsmääruse artikli 125 lõikes 5.

b)   Reservide kogumine

Kooskõlas finantsmääruse artikli 125 lõikega 5 võib toetusesaaja artiklis II.1 määratletud omavahendite ülejäägist reserve koguda.

Kui see on asjakohane, kantakse reservikontole omavahendite ülejääk, st summa, mis jääb üle, kui omavahenditest on kaetud vajalikud 15% aastal n kantud hüvitatavatest kuludest ning 15% kuludest, mis kaetakse eelarveaastasse n +1 üle kantava eraldisega. Toetusesaaja peab eelnevalt ainult omavahenditest katma kõik mittehüvitatavad kulud.

Reservi arvatud summat ei arvestata kasumi arvutamisel.

Reservi kasutatakse üksnes toetusesaaja tegevuskulude katmiseks.

c)   Sissenõudmine

Toetusesaaja ei või toetuse abil kasumit teenida. Euroopa Parlamendil on kooskõlas finantsmääruse artikli 125 lõikega 4 õigus nõuda kasumist sisse osa, mis vastab liidu osalusele rahastamiskõlblike kulude katmisel.

Artikkel II.26

Tagasinõudmine

Kui maksed on toetusesaajale tehtud alusetult või rahastamisotsuse, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 või finantsmääruse tingimuste kohaselt on tagasinõudmine põhjendatud, peab toetusesaaja vastavad summad Euroopa Parlamendile tagasi maksma viimase poolt määratud tingimustel ja tähtajaks.

II.26.1.   Viivised

Kui toetusesaaja ei ole Euroopa Parlamendi määratud tähtaja jooksul tagasimakset sooritanud, arvestab Euroopa Parlament asjakohastelt summadelt viivist artiklis II.16 sätestatud määras. Viivist arvestatakse ajavahemiku eest, mis algab tagasimakse tähtpäevast ja lõpeb kõikide võlgnetavate summade täielikul laekumisel Euroopa Parlamendile, laekumise päev kaasa arvatud.

Osaliste maksete puhul kaetakse toetusesaaja tehtud summadest esmalt tasud ja viivised ning alles seejärel makse põhiosa.

II.26.2.   Tasaarvestus

Kui tagasimakset ettenähtud tähtajaks ei tehta, võib Euroopa Parlamendile võlgnetavad summad kooskõlas finantsmääruse artikliga 80 ja finantsmääruse kohaldamise eeskirjadega tasaarvestada toetusesaajale maksmisele kuuluvate mis tahes muude summade arvelt. Erandjuhul võib Euroopa Parlament liidu finantshuvide kaitsmiseks võlgnetavad summad tasaarvestada enne makse tähtaega. Toetusesaaja eelnev nõusolek ei ole vajalik.

II.26.3.   Pangakulud

Euroopa Parlamendile võlgnetavate summade sissenõudmisega seotud pangakulud tasub toetusesaaja ainuisikuliselt.

Artikkel II.27

Finantstagatis

Kui Euroopa Parlament nõuab toetusesaajalt finantstagatist vastavalt finantsmääruse artiklile 134, peavad täidetud olema järgmised tingimused:

| a) | finantstagatise peab andma pank või tunnustatud finantseerimisasutus või toetusesaaja taotlusel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul kolmas isik; |
| --- | --- |

a)

finantstagatise peab andma pank või tunnustatud finantseerimisasutus või toetusesaaja taotlusel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul kolmas isik;

| b) | tagatise andja peab maksma summa esimesel nõudmisel ega tohi nõuda, et Euroopa Parlament esitaks kõigepealt nõude põhivõlgniku (st toetusesaaja) vastu, ja |
| --- | --- |

b)

tagatise andja peab maksma summa esimesel nõudmisel ega tohi nõuda, et Euroopa Parlament esitaks kõigepealt nõude põhivõlgniku (st toetusesaaja) vastu, ja

| c) | finantstagatis peab sõnaselgelt kehtima seni, kuni Euroopa Parlament on eelmakse ning vahe- ja lõppmaksed tasaarvestanud. Kui lõppmakse tegemise asemel on vaja vahendeid tagasi nõuda, peab finantstagatis kehtima seni, kuni võlg on täielikult tagasi makstud, ning Euroopa Parlament vabastab tagatise seejärel järgmise kuu jooksul. |
| --- | --- |

c)

finantstagatis peab sõnaselgelt kehtima seni, kuni Euroopa Parlament on eelmakse ning vahe- ja lõppmaksed tasaarvestanud. Kui lõppmakse tegemise asemel on vaja vahendeid tagasi nõuda, peab finantstagatis kehtima seni, kuni võlg on täielikult tagasi makstud, ning Euroopa Parlament vabastab tagatise seejärel järgmise kuu jooksul.

Artikkel II.28

Kontroll

II.28.1.   Üldsätted

Euroopa Parlament ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet võivad oma pädevuste raames ning vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 V peatükile kasutada igal ajal oma kontrolliõigust, et veenduda, kas toetusesaaja täidab täielikult kõiki rahastamisotsuses, määruses (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja finantsmääruses ette nähtud kohustusi.

Toetusesaaja teeb pädevate asutustega nõuetekohast koostööd ning abistab neid kontrolli läbiviimiseks vajalikul määral.

Euroopa Parlament ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet võivad delegeerida kontrolli läbiviimise nende nimel tegutsema volitatud välisasutustele („volitatud asutused“).

II.28.2.   Dokumentide säilitamise kohustus

Toetusesaaja hoiab viis aastat pärast aastaaruande esitamist asjakohastel andmekandjatel alles kõik originaaldokumendid, eriti raamatupidamis- ja maksustamisdokumendid, sh digiteeritud originaalid, kui need on asjaomase liikmesriigi õigusega lubatud ja neid käsitletakse asjaomase liikmesriigi õiguses ette nähtud tingimustel.

Kui toetusega on seotud pooleliolev audit, apellatsioonkaebus, kohtuvaidlus või nõue, siis esimeses lõigus osutatud viieaastase perioodi nõue ei kehti. Sellisel juhul peab toetusesaaja säilitama dokumente seni, kuni auditid, apellatsioonkaebused ja kohtuvaidlused on lõpetatud ja nõuded lahendatud.

II.28.3.   Dokumentide ja/või teabe esitamise kohustus

Toetusesaaja peab esitama kõik vajalikud dokumendid ja/või kogu teabe, sh elektroonilise teabe, mida Euroopa Parlament, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet või volitatud asutus („pädev asutus“) nõuab.

Kõiki toetusesaaja esitatud dokumente ja kogu teavet töödeldakse vastavalt artiklile II.6.

II.28.4.   Kohapealne kontroll

Pädev asutus võib teha toetusesaaja ruumides kohapealset kontrolli. Selleks võib ta kirjalikult nõuda, et toetusesaaja võtaks pädeva asutuse määratud tähtajaks kontrollkülastuse korraldamiseks vajalikud meetmed.

Kohapealse kontrolli käigus peab toetusesaaja võimaldama pädevale asutusele juurdepääsu kohale ja ruumidele, kus tegevus toimub või toimus, ning kogu vajalikule teabele, sh elektroonilises vormingus teabele.

Toetusesaaja tagab, et teave on kohapealse kontrolli tegemise ajal lihtsasti kättesaadav ning et vajalik teave antakse üle asjakohases vormingus.

II.28.5.   Auditimenetluse kohta selgituste andmine

Kontrolli tulemuste põhjal koostab Euroopa Parlament esialgse auditiaruande, mis saadetakse toetusesaajale. Toetusesaajal on õigus anda 30 kalendripäeva jooksul pärast esialgse auditiaruande kättesaamist selgitusi.

Esialgse auditiaruande ja toetusesaaja võimalike selgituste alusel koondab Euroopa Parlament audititulemused lõplikku auditiaruandesse. Lõplik auditiaruanne saadetakse toetusesaajale 60 kalendripäeva jooksul pärast esialgse auditiaruande kohta selgituste andmise tähtaja möödumist.

II.28.6.   Audititulemuste kasutamine

Ilma et see piiraks parlamendi õigust võtta meetmeid artiklite II.12–II.14 alusel, võtab Euroopa Parlament lõplikke audititulemusi lõpliku toetussumma kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse.

Kui lõplikes audititulemustes ilmnevad võimalikud pettused või kohaldatavate eeskirjade tõsised rikkumised, antakse nendest teada liikmesriigi või liidu pädevatele asutustele, et võtta täiendavaid meetmeid.

Euroopa Parlament võib auditi lõplike tulemuste põhjal tagasiulatuvalt muuta lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust.

II.28.7.   OLAFi kontrolliõigus

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) kasutab toetusesaaja suhtes oma kontrolliõigust vastavalt asjakohastele normidele ning eelkõige vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, (8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (9) ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 24 lõikele 4 ja artikli 25 lõikele 7.

Toetusesaaja teeb OLAFiga nõuetekohast koostööd ja abistab teda kõigiti kontrolli tegemisel.

Euroopa Parlament võib Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) esitatud andmete põhjal igal ajal tagasiulatuvalt muuta lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõikele 7. Enne kui Euroopa Parlament otsustab lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust tagasiulatuvalt muuta, antakse toetusesaajale nõuetekohaselt teada asjaomastest andmetest ja parlamendi kavatsusest lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust muuta ning talle antakse võimalus anda selgitusi.

II.28.8.   Euroopa Kontrollikoja kontrolliõigus

Euroopa Kontrollikoda kasutab oma kontrolliõigust vastavalt asjakohastele normidele ja eelkõige vastavalt finantsmääruse artikli 137 lõikele 2 ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõikele 6. Kohaldatakse artikleid II.28.3 ja II.28.4.

Toetusesaaja teeb kontrollikojaga nõuetekohast koostööd ning abistab teda kõigiti kontrolli läbiviimisel.

II.28.9.   Artiklite II.28.1 kuni II.28.4 kohustuste mittetäitmine

Kui toetusesaaja ei täida artiklites II.28.1 kuni II.28.4 sätestatud kohustusi, võib Euroopa Parlament lugeda mittehüvitatavateks kõik kulud, mida toetusesaaja ei ole piisavalt põhjendanud.

Euroopa Parlamendi nimel

[perekonnanimi, eesnimi]

[allkiri]

[koht: Strasbourg, Luxembourg, Brüssel]

Lisa 1

Hinnanguline eelarve

| Kulud |
| --- |
| Rahastamiskõlblikud kulud | Eelarve | Tegelikud |
| A.1. Personalikulud







  1. | Palgad |

Kulud

Rahastamiskõlblikud kulud

Eelarve

Tegelikud

A.1. Personalikulud

1.

Palgad

| 2. | Maksud ja hüvitised |
| --- | --- |

2.

Maksud ja hüvitised

| 3. | Ametialane koolitus |
| --- | --- |

3.

Ametialane koolitus

| 4. | Töötajate lähetuskulud |
| --- | --- |

4.

Töötajate lähetuskulud

| 5. | Muud personalikulud |
| --- | --- |

5.

Muud personalikulud

A.2. Infrastruktuuri- ja ekspluatatsioonikulud

| 1. | Rent, kommunaal- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

1.

Rent, kommunaal- ja hoolduskulud

| 2. | Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

2.

Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud

| 3. | Vallas- ja kinnisvara kulum |
| --- | --- |

3.

Vallas- ja kinnisvara kulum

| 4. | Kirja- ja kontoritarbed |
| --- | --- |

4.

Kirja- ja kontoritarbed

| 5. | Posti- ja sidekulud |
| --- | --- |

5.

Posti- ja sidekulud

| 6. | Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud |
| --- | --- |

6.

Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud

| 7. | Muud infrastruktuurikulud |
| --- | --- |

7.

Muud infrastruktuurikulud

A.3. Halduskulud

| 1. | Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid) |
| --- | --- |

1.

Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid)

| 2. | Uuringute kulud |
| --- | --- |

2.

Uuringute kulud

| 3. | Õigusabikulud |
| --- | --- |

3.

Õigusabikulud

| 4. | Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud |
| --- | --- |

4.

Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud

| 5. | Toetus kolmandatele isikutele |
| --- | --- |

5.

Toetus kolmandatele isikutele

| 6. | Muud halduskulud |
| --- | --- |

6.

Muud halduskulud

A.4. Koosolekute ja esinduskulud

| 1. | Koosolekute kulud |
| --- | --- |

1.

Koosolekute kulud

| 2. | Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud |
| --- | --- |

2.

Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud

| 3. | Esinduskulud |
| --- | --- |

3.

Esinduskulud

| 4. | Kutsetega seotud kulud |
| --- | --- |

4.

Kutsetega seotud kulud

| 5. | Muud koosolekutega seotud kulud |
| --- | --- |

5.

Muud koosolekutega seotud kulud

A.5. Teabe- ja avaldamiskulud

| 1. | Avaldamiskulud |
| --- | --- |

1.

Avaldamiskulud

| 2. | Veebisaitide loomine ja haldamine |
| --- | --- |

2.

Veebisaitide loomine ja haldamine

| 3. | Reklaamikulud |
| --- | --- |

3.

Reklaamikulud

| 4. | Sidevahendid (seadmed) |
| --- | --- |

4.

Sidevahendid (seadmed)

| 5. | Seminarid ja näitused |
| --- | --- |

5.

Seminarid ja näitused

| 6. | Muud teabekulud |
| --- | --- |

6.

Muud teabekulud

A.6. Aasta n + 1 esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks ette nähtud summa ülekandmine

A. RAHASTAMISKÕLBLIKUD KULUD KOKKU

Rahastamiskõlbmatud kulud

| 1. | Varu |
| --- | --- |

1.

Varu

| 2. | Kursikahjud |
| --- | --- |

2.

Kursikahjud

| 3. | Kahtlased nõuded |
| --- | --- |

3.

Kahtlased nõuded

| 4. | Mitterahaline osalus |
| --- | --- |

4.

Mitterahaline osalus

| 5. | Muud (täpsustada) |
| --- | --- |

5.

Muud (täpsustada)

B. RAHASTAMISKÕLBMATUD KULUD KOKKU

C. KULUD KOKKU

| Tulud |
| --- |
| | Eelarve | Tegelikud |
| D.1. Aasta n + 1 esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks ette nähtud eraldis | – | |
| D.2. Euroopa Parlamendi toetus | | |
| D.3. Liikmemaksud | | |
| 3.1. | Liikmessihtasutustelt |

Tulud

Eelarve

Tegelikud

D.1. Aasta n + 1 esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks ette nähtud eraldis

–

D.2. Euroopa Parlamendi toetus

D.3. Liikmemaksud

3.1.

Liikmessihtasutustelt

| 3.2. | Üksikliikmetelt |
| --- | --- |

3.2.

Üksikliikmetelt

D.4. Annetused

D.5. Muud omavahendid

(nimetada)

D.6. Eelmaksete intressid

D.7. Mitterahaline osalus

D. TULUD KOKKU

E. Kasum/kahjum (F–C)

| F. Reservikontole kantud omavahendid | | |
| --- | --- | --- |
| G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (E–F) | | |

F. Reservikontole kantud omavahendid

G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (E–F)

Märkus: tegemist on üksnes näidisülesehitusega. Hinnangulise eelarve siduv struktuur avaldatakse igal aastal koos toetustaotluse esitamise kutsega.

Lisa 2

Tööprogramm

[lisada toetustaotluse alusel]

---

(1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

1

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

2

(3)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 333, 19.12.2015, lk 50.

4

(5)  ELT C 205, 29.6.2017, lk 2.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

9

---

Nõukogu

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/46

---

Nõukogu järeldused, millega toetatakse laste kasvava ülekaalulisuse ja rasvumise pidurdamist (1)

(2017/C 205/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

TULETAB MEELDE:

| 1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) (2) artiklit 168, milles on sätestatud, et „kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse“ ning et liit soodustab liikmesriikidevahelist koostööd rahvatervise valdkonnas ja toetab vajaduse korral nende meetmeid; |
| --- | --- |

1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) (2) artiklit 168, milles on sätestatud, et „kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse“ ning et liit soodustab liikmesriikidevahelist koostööd rahvatervise valdkonnas ja toetab vajaduse korral nende meetmeid;

| 2) | et tähtis on edendada tervislikke eluviise, eeskätt toitumise ja kehalise aktiivsuse teel, nagu Euroopa Liidu Nõukogu on alates 2000. aastast eelkõige järgmistes dokumentides rõhutanud (3):






  — | 14. detsembril 2000. aastal vastu võetud resolutsioon tervise ja toitumise kohta (4); |
| --- | --- | --- |

2)

et tähtis on edendada tervislikke eluviise, eeskätt toitumise ja kehalise aktiivsuse teel, nagu Euroopa Liidu Nõukogu on alates 2000. aastast eelkõige järgmistes dokumentides rõhutanud (3):

—

14. detsembril 2000. aastal vastu võetud resolutsioon tervise ja toitumise kohta (4);

| — | 3. juunil 2005. aastal vastu võetud nõukogu järeldused ülekaalulisuse, toitumise ja füüsilise aktiivsuse kohta (5); |
| --- | --- |

—

3. juunil 2005. aastal vastu võetud nõukogu järeldused ülekaalulisuse, toitumise ja füüsilise aktiivsuse kohta (5);

| — | 30. novembril 2006. aastal vastu võetud nõukogu järeldused „Tervis kõikides poliitikates“ (6); |
| --- | --- |

—

30. novembril 2006. aastal vastu võetud nõukogu järeldused „Tervis kõikides poliitikates“ (6);

| — | 6. detsembril 2007. aastal vastu võetud nõukogu järeldused toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia ellu rakendamise kohta (7); |
| --- | --- |

—

6. detsembril 2007. aastal vastu võetud nõukogu järeldused toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia ellu rakendamise kohta (7);

| — | 8. juunil 2010. aastal vastu võetud nõukogu järeldused, mis käsitlevad võrdsust ja tervist kõikides poliitikates (HiAP): solidaarsus ja tervishoid (8); |
| --- | --- |

—

8. juunil 2010. aastal vastu võetud nõukogu järeldused, mis käsitlevad võrdsust ja tervist kõikides poliitikates (HiAP): solidaarsus ja tervishoid (8);

| — | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. novembri 2012. aasta järeldused tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise kohta (9); |
| --- | --- |

—

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. novembri 2012. aasta järeldused tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise kohta (9);

| — | 20. juunil 2014. aastal vastu võetud nõukogu järeldused toitumise ja kehalise aktiivsuse kohta (10) ning |
| --- | --- |

—

20. juunil 2014. aastal vastu võetud nõukogu järeldused toitumise ja kehalise aktiivsuse kohta (10) ning

| — | 17. juunil 2016. aastal vastu võetud nõukogu järeldused toiduainete kvaliteedi parandamise kohta (11); |
| --- | --- |

—

17. juunil 2016. aastal vastu võetud nõukogu järeldused toiduainete kvaliteedi parandamise kohta (11);

| 3) | laste rasvumist käsitlevat ELi tegevuskava (2014–2020), (12) milles tunnistatakse tervise edendamise ja haiguste ennetamise kasulikku mõju nii kodanikele kui ka tervishoiusüsteemidele ning tervisliku toitumise (13) ja kehalise aktiivsuse edendamise olulisust krooniliste ja mittenakkuslike haiguste ohu vähendamisel ning kutsutakse liikmesriike üles käsitlema tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamist ka edaspidi prioriteetse küsimusena, panustades seeläbi ELi kodanike paremasse tervisesse ja elukvaliteeti ning tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusse; ning toidu ja toitumise Euroopa tegevuskava (2015–2020) (14); |
| --- | --- |

3)

laste rasvumist käsitlevat ELi tegevuskava (2014–2020), (12) milles tunnistatakse tervise edendamise ja haiguste ennetamise kasulikku mõju nii kodanikele kui ka tervishoiusüsteemidele ning tervisliku toitumise (13) ja kehalise aktiivsuse edendamise olulisust krooniliste ja mittenakkuslike haiguste ohu vähendamisel ning kutsutakse liikmesriike üles käsitlema tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamist ka edaspidi prioriteetse küsimusena, panustades seeläbi ELi kodanike paremasse tervisesse ja elukvaliteeti ning tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusse; ning toidu ja toitumise Euroopa tegevuskava (2015–2020) (14);

| 4) | WHO 27. mai 2013. aasta ülemaailmset mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli tegevuskava aastateks 2013–2020 (15) ning selle üheksat vabatahtlikku ülemaailmset eesmärki; WHO Euroopa piirkonnale mõeldud kehalise aktiivsuse strateegiat aastateks 2016–2025; (16) WHO laste rasvumise lõpetamise komisjoni 2016. aasta aruannet, (17) milles on esitatud komisjoni välja töötatud terviklikud integreeritud soovitused laste rasvumisega võitlemiseks; |
| --- | --- |

4)

WHO 27. mai 2013. aasta ülemaailmset mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli tegevuskava aastateks 2013–2020 (15) ning selle üheksat vabatahtlikku ülemaailmset eesmärki; WHO Euroopa piirkonnale mõeldud kehalise aktiivsuse strateegiat aastateks 2016–2025; (16) WHO laste rasvumise lõpetamise komisjoni 2016. aasta aruannet, (17) milles on esitatud komisjoni välja töötatud terviklikud integreeritud soovitused laste rasvumisega võitlemiseks;

| 5) | ÜRO 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development“ („Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““), milles tunnistatakse, et ebavõrdsusega võitlemiseks on vaja paljusid sidusrühmi ja valdkondi hõlmavat lähenemist ning tagada, et kedagi ei jäeta kõrvale (18); |
| --- | --- |

5)

ÜRO 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development“ („Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““), milles tunnistatakse, et ebavõrdsusega võitlemiseks on vaja paljusid sidusrühmi ja valdkondi hõlmavat lähenemist ning tagada, et kedagi ei jäeta kõrvale (18);

| 6) | Viini 5. juuli 2013. aasta deklaratsiooni toitumise ja mittenakkuslike haiguste kohta programmi „Tervis 2020“ raames, (19) milles lepiti kokku, et võetakse meetmeid seoses rasvumisega ja tähtsustatakse laste tervisliku toitumisega seotud tööd, eelkõige tervislikumaid söömis- ja joomisharjumusi soodustavate keskkondade loomise abil; |
| --- | --- |

6)

Viini 5. juuli 2013. aasta deklaratsiooni toitumise ja mittenakkuslike haiguste kohta programmi „Tervis 2020“ raames, (19) milles lepiti kokku, et võetakse meetmeid seoses rasvumisega ja tähtsustatakse laste tervisliku toitumisega seotud tööd, eelkõige tervislikumaid söömis- ja joomisharjumusi soodustavate keskkondade loomise abil;

| 7) | aruannet „Public Procurement of Food for Health - Technical Report on the School Setting“ (2017), mille on koostanud eesistujariik Malta koos Euroopa Komisjoni, WHO, Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) ning toitumise ja kehalise aktiivsuse kõrgetasemelise töörühmaga (20); |
| --- | --- |

7)

aruannet „Public Procurement of Food for Health - Technical Report on the School Setting“ (2017), mille on koostanud eesistujariik Malta koos Euroopa Komisjoni, WHO, Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) ning toitumise ja kehalise aktiivsuse kõrgetasemelise töörühmaga (20);

| 8) | laste rasvumist käsitleva ELi tegevuskava vahehindamise aruande kavandit, mille Euroopa Komisjon esitas 22. veebruaril 2017 (21); |
| --- | --- |

8)

laste rasvumist käsitleva ELi tegevuskava vahehindamise aruande kavandit, mille Euroopa Komisjon esitas 22. veebruaril 2017 (21);

TUNNISTAB, ET:

| 1) | tervis on väärtus, võimalus ja investeering iga riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohast; |
| --- | --- |

1)

tervis on väärtus, võimalus ja investeering iga riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohast;

| 2) | laste ülekaalulisuse ja rasvumise laialdane levik paljudes liikmesriikides on suur terviseprobleem, mis soodustab tervise valdkonnas ebavõrdsuse levikut, mille puhul lapsed on kõige haavatavam ja kõige tõsisemalt mõjutatud rühm, ning et laste rasvumine on üldtuntud tervise- ja majandusalaste tagajärgedega tugev täiskasvanute rasvumise indikaator, sest enam kui 60 % ülekaalulistest lastest saavad tõenäoliselt ülekaalulised täiskasvanud (22); |
| --- | --- |

2)

laste ülekaalulisuse ja rasvumise laialdane levik paljudes liikmesriikides on suur terviseprobleem, mis soodustab tervise valdkonnas ebavõrdsuse levikut, mille puhul lapsed on kõige haavatavam ja kõige tõsisemalt mõjutatud rühm, ning et laste rasvumine on üldtuntud tervise- ja majandusalaste tagajärgedega tugev täiskasvanute rasvumise indikaator, sest enam kui 60 % ülekaalulistest lastest saavad tõenäoliselt ülekaalulised täiskasvanud (22);

| 3) | laste ülekaalulisust ja rasvumist seostatakse nii lühi- kui pikemaajalises perspektiivis tõsiste terviseprobleemidega, mille hulgas on suurem teise tüübi diabeedi, astma, kõrge vererõhu ja südame-veresoonkonna haiguste oht, ning et neisse haigustesse haigestumise korral vähendab rasvumine märkimisväärselt ravi tõhusust; |
| --- | --- |

3)

laste ülekaalulisust ja rasvumist seostatakse nii lühi- kui pikemaajalises perspektiivis tõsiste terviseprobleemidega, mille hulgas on suurem teise tüübi diabeedi, astma, kõrge vererõhu ja südame-veresoonkonna haiguste oht, ning et neisse haigustesse haigestumise korral vähendab rasvumine märkimisväärselt ravi tõhusust;

| 4) | rasvumine mõjutab elukvaliteeti ja võib muu hulgas põhjustada madalat enesehinnangut; |
| --- | --- |

4)

rasvumine mõjutab elukvaliteeti ja võib muu hulgas põhjustada madalat enesehinnangut;

| 5) | laste ülekaalulisuse ja rasvumise põhjused on keerulised ning hõlmavad mitut tegurit, mis on enamasti seotud kokkupuutega rasvumist soodustava (23) keskkonnaga; |
| --- | --- |

5)

laste ülekaalulisuse ja rasvumise põhjused on keerulised ning hõlmavad mitut tegurit, mis on enamasti seotud kokkupuutega rasvumist soodustava (23) keskkonnaga;

| 6) | ebapiisav kehaline aktiivsus ja tasakaalustamata toitumine põhjustavad ülekaalulisust, rasvumist ja mitmesuguseid kroonilisi haigusi. Seetõttu tuleks mõlemale nimetatud valdkonnale pöörata piisavalt tähelepanu; |
| --- | --- |

6)

ebapiisav kehaline aktiivsus ja tasakaalustamata toitumine põhjustavad ülekaalulisust, rasvumist ja mitmesuguseid kroonilisi haigusi. Seetõttu tuleks mõlemale nimetatud valdkonnale pöörata piisavalt tähelepanu;

| 7) | uued katsetel põhinevad tõendid osutavad selliste epigeneetiliste muutuste olemasolule, mis võivad teatud juhtudel soodustada ülekaalulisuse või rasvumise teket; osas uurimustes on viidatud sellele, et laste rasvumisega seostatakse selliseid riskitegureid nagu ema raseduseelne kõrgem kehamassiindeks, sünnieelne kokkupuude tubakasuitsuga, ema ülemäärane kaalutõus raseduse ajal ja imiku kiirenenud kaalutõus esimesel 1 000 elupäeval (24); |
| --- | --- |

7)

uued katsetel põhinevad tõendid osutavad selliste epigeneetiliste muutuste olemasolule, mis võivad teatud juhtudel soodustada ülekaalulisuse või rasvumise teket; osas uurimustes on viidatud sellele, et laste rasvumisega seostatakse selliseid riskitegureid nagu ema raseduseelne kõrgem kehamassiindeks, sünnieelne kokkupuude tubakasuitsuga, ema ülemäärane kaalutõus raseduse ajal ja imiku kiirenenud kaalutõus esimesel 1 000 elupäeval (24);

| 8) | Euroopas on laste rasvumine tugevalt seotud nende vanemate sotsiaal-majandusliku staatusega: madalama sotsiaal-majandusliku staatusega rahvastikurühmadesse kuuluvad vanemad on suurema tõenäosusega ülekaalulised. Rasvunud vanemate või madalama sotsiaal-majandusliku staatusega vanemate lapsed toituvad suurema tõenäosusega ebatervislikult ja nende puhul on ka ülekaalulisuse tõenäosus suurem. Samuti on mõnes liikmesriigis madalama sotsiaal-majandusliku staatusega rahvastikurühmadesse kuuluvate laste puhul eriti enneaegse sünni korral väiksem rinnaga toitmise tõenäosus (25); |
| --- | --- |

8)

Euroopas on laste rasvumine tugevalt seotud nende vanemate sotsiaal-majandusliku staatusega: madalama sotsiaal-majandusliku staatusega rahvastikurühmadesse kuuluvad vanemad on suurema tõenäosusega ülekaalulised. Rasvunud vanemate või madalama sotsiaal-majandusliku staatusega vanemate lapsed toituvad suurema tõenäosusega ebatervislikult ja nende puhul on ka ülekaalulisuse tõenäosus suurem. Samuti on mõnes liikmesriigis madalama sotsiaal-majandusliku staatusega rahvastikurühmadesse kuuluvate laste puhul eriti enneaegse sünni korral väiksem rinnaga toitmise tõenäosus (25);

| 9) | olemasolevad tervise edendamisele ning ülekaalulisuse ja rasvumise ennetamisele suunatud poliitikameetmed, mille eesmärk on laste kasvava rasvumise pidurdamine, ei ole olnud piisavalt tõhusad. Üksikutest meetmetest ei piisa laste rasvumisega võitlemiseks. Peale selle võivad valdkondlikel poliitikameetmetel olla olulised soovimatud tagajärjed tervislikule toitumisele ja kehalisele aktiivsusele. Seetõttu peaks laste rasvumine olema liikmesriikide ja Euroopa Liidu päevakorras olulisel kohal ning sellega tuleb tegeleda esmajärjekorras ja eri sektorites võetavate erinevate koordineeritud meetmete abil; |
| --- | --- |

9)

olemasolevad tervise edendamisele ning ülekaalulisuse ja rasvumise ennetamisele suunatud poliitikameetmed, mille eesmärk on laste kasvava rasvumise pidurdamine, ei ole olnud piisavalt tõhusad. Üksikutest meetmetest ei piisa laste rasvumisega võitlemiseks. Peale selle võivad valdkondlikel poliitikameetmetel olla olulised soovimatud tagajärjed tervislikule toitumisele ja kehalisele aktiivsusele. Seetõttu peaks laste rasvumine olema liikmesriikide ja Euroopa Liidu päevakorras olulisel kohal ning sellega tuleb tegeleda esmajärjekorras ja eri sektorites võetavate erinevate koordineeritud meetmete abil;

| 10) | vaja on edasisi, muu hulgas epigeneetilisi uuringuid, et paremini mõista laste ülekaalulisuse ja rasvumise tekkepõhjuseid ning uurida tõenduspõhiseid lähenemisviise seoses tervisliku toitumise ja suurema kehalise aktiivsusega elu jooksul. Ühtlasi on vaja täiendavaid uuringuid rahvatervise valdkonnas, et rõhutada majanduslikke tagajärgi ja tekkepõhjuseid kõigis sotsiaal-majanduslikes rahvastikurühmades ning tagada tõhusad rahvatervise valdkonna poliitikameetmed, sekkumised ja ennetusprogrammid; |
| --- | --- |

10)

vaja on edasisi, muu hulgas epigeneetilisi uuringuid, et paremini mõista laste ülekaalulisuse ja rasvumise tekkepõhjuseid ning uurida tõenduspõhiseid lähenemisviise seoses tervisliku toitumise ja suurema kehalise aktiivsusega elu jooksul. Ühtlasi on vaja täiendavaid uuringuid rahvatervise valdkonnas, et rõhutada majanduslikke tagajärgi ja tekkepõhjuseid kõigis sotsiaal-majanduslikes rahvastikurühmades ning tagada tõhusad rahvatervise valdkonna poliitikameetmed, sekkumised ja ennetusprogrammid;

| 11) | vastavalt tõenditele, mis viitavad sellele, et hea toitumusega lapsed on tervemad, võimaldab tervislik toitumine ja kehaline aktiivsus alates varasest east kasvada ja areneda lastel terveteks täiskasvanuteks. Tervetel lastel on paremad eeldused koolis õppimiseks ja arenemiseks, mis toob omakorda kaasa suurema võimaluse isiklikuks arenguks ja suuremaks produktiivsuseks eelseisvas elus; |
| --- | --- |

11)

vastavalt tõenditele, mis viitavad sellele, et hea toitumusega lapsed on tervemad, võimaldab tervislik toitumine ja kehaline aktiivsus alates varasest east kasvada ja areneda lastel terveteks täiskasvanuteks. Tervetel lastel on paremad eeldused koolis õppimiseks ja arenemiseks, mis toob omakorda kaasa suurema võimaluse isiklikuks arenguks ja suuremaks produktiivsuseks eelseisvas elus;

| 12) | WHO andmetel peaks 5–17-aastased lapsed ja noored tegelema iga päev kokku vähemalt 60 minuti vältel mõõduka kuni aktiivse kehalise tegevusega. Peale selle tuleks aktiivse kehalise tegevuse ning lihaskonda ja luid tugevdava treeninguga tegeleda vähemalt kolm korda nädalas (26). Arvesse tuleks võtta kehtivaid riiklikke soovitusi; |
| --- | --- |

12)

WHO andmetel peaks 5–17-aastased lapsed ja noored tegelema iga päev kokku vähemalt 60 minuti vältel mõõduka kuni aktiivse kehalise tegevusega. Peale selle tuleks aktiivse kehalise tegevuse ning lihaskonda ja luid tugevdava treeninguga tegeleda vähemalt kolm korda nädalas (26). Arvesse tuleks võtta kehtivaid riiklikke soovitusi;

| 13) | valitsus ja kogu ühiskond peaksid võtma kasutusele koostööl põhineva valdkonnaülese lähenemise, et tagada tervist soodustavad keskkonnad, muu hulgas tervise, hariduse, toidu tootmise, põllumajanduse ja kalanduse, kaubanduse ja tööstuse, rahanduse, spordi, kultuuri, kommunikatsiooni, keskkonna- ja linnaplaneerimise, transpordi, sotsiaalküsimuste ja teadusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

13)

valitsus ja kogu ühiskond peaksid võtma kasutusele koostööl põhineva valdkonnaülese lähenemise, et tagada tervist soodustavad keskkonnad, muu hulgas tervise, hariduse, toidu tootmise, põllumajanduse ja kalanduse, kaubanduse ja tööstuse, rahanduse, spordi, kultuuri, kommunikatsiooni, keskkonna- ja linnaplaneerimise, transpordi, sotsiaalküsimuste ja teadusuuringute valdkonnas;

| 14) | arvestades, et enamikus Euroopa riikides veedavad lapsed ligi kolmandiku oma päevast õpikeskkonnas, on oluline tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamine koostöös vanematega ka haridus- ja lastehoiuasutustes. Haridusasutustes tuleks püüda luua tervislikke eluviise toetav soodne keskkond; |
| --- | --- |

14)

arvestades, et enamikus Euroopa riikides veedavad lapsed ligi kolmandiku oma päevast õpikeskkonnas, on oluline tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamine koostöös vanematega ka haridus- ja lastehoiuasutustes. Haridusasutustes tuleks püüda luua tervislikke eluviise toetav soodne keskkond;

| 15) | koolitoit on hea võimalus tervislike toitumisharjumuste toetamiseks ja tervise edendamiseks; sel eesmärgil tuleks toetada tervisliku toidu pakkumist haridusasutustes; |
| --- | --- |

15)

koolitoit on hea võimalus tervislike toitumisharjumuste toetamiseks ja tervise edendamiseks; sel eesmärgil tuleks toetada tervisliku toidu pakkumist haridusasutustes;

| 16) | valitsustel ja avaliku sektori asutustel on võimalik suurendada nõudlust tervisliku toidu järele ning parandada seeläbi toitumist riigihangete abil ning nad saavad mõjutada õiglasel ja läbipaistval viisil turgu ja edendada innovatsiooni, pidades silmas rohkem tasakaalustatud toidu pakkumist; |
| --- | --- |

16)

valitsustel ja avaliku sektori asutustel on võimalik suurendada nõudlust tervisliku toidu järele ning parandada seeläbi toitumist riigihangete abil ning nad saavad mõjutada õiglasel ja läbipaistval viisil turgu ja edendada innovatsiooni, pidades silmas rohkem tasakaalustatud toidu pakkumist;

| 17) | on küllaldaselt tõendeid, mis õigustavad tõhusamate meetmete võtmist seoses selliste toiduainete turundamisega, mis on suure energia-, küllastunud rasvade, transrasvhapete, suhkru- ja soolasisaldusega. Kogemused ja tõendid viitavad sellele, et vabatahtliku tegevuse tulemuslikkuse suurendamiseks võib olla tarvis regulatiivseid meetmeid; |
| --- | --- |

17)

on küllaldaselt tõendeid, mis õigustavad tõhusamate meetmete võtmist seoses selliste toiduainete turundamisega, mis on suure energia-, küllastunud rasvade, transrasvhapete, suhkru- ja soolasisaldusega. Kogemused ja tõendid viitavad sellele, et vabatahtliku tegevuse tulemuslikkuse suurendamiseks võib olla tarvis regulatiivseid meetmeid;

| 18) | lapse eranditult rinnaga toitmine esimesel kuuel elukuul on kasulik optimaalse kasvu, arengu ja tervise saavutamiseks. Pärast seda tuleks väikelastele pakkuda suurenenud toitainevajaduse rahuldamiseks täisväärtuslikku ja ohutut lisatoitu, jätkates samal ajal rinnaga toitmist kuni lapse kaheaastaseks saamiseni või kauem. Rinnaga toitmine ja ohutu lisatoidu kasutamine peaks toimuma vastavalt WHO soovitustele (27) või olemasolu korral riigisisestele soovitustele; |
| --- | --- |

18)

lapse eranditult rinnaga toitmine esimesel kuuel elukuul on kasulik optimaalse kasvu, arengu ja tervise saavutamiseks. Pärast seda tuleks väikelastele pakkuda suurenenud toitainevajaduse rahuldamiseks täisväärtuslikku ja ohutut lisatoitu, jätkates samal ajal rinnaga toitmist kuni lapse kaheaastaseks saamiseni või kauem. Rinnaga toitmine ja ohutu lisatoidu kasutamine peaks toimuma vastavalt WHO soovitustele (27) või olemasolu korral riigisisestele soovitustele;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1) | lisama oma toitumist ja kehalist aktiivsust käsitlevatesse tegevuskavadesse, strateegiatesse või tegevustesse valdkonnaülesed meetmed, mille eesmärk on võidelda laste rasvumise vastu, keskendudes mitte üksnes tervise edendamisele ja haiguste ennetamisele, vaid ka nendele lastele ja teismelistele, kes on juba ülekaalulised või rasvunud; eelkõige tuleks lisada järgmine:






  — | kõiki vanuserühmi hõlmavad valdkonnaülesed poliitikad ja meetmed, et vähendada sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust ja eelkõige käsitleda sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevates kogukondades elavaid haavatavaid lapsi ja teismelisi, näiteks pakkudes paremat juurdepääsu tervislikule toitumisele ja kehalisele aktiivsusele; |
| --- | --- | --- |

1)

lisama oma toitumist ja kehalist aktiivsust käsitlevatesse tegevuskavadesse, strateegiatesse või tegevustesse valdkonnaülesed meetmed, mille eesmärk on võidelda laste rasvumise vastu, keskendudes mitte üksnes tervise edendamisele ja haiguste ennetamisele, vaid ka nendele lastele ja teismelistele, kes on juba ülekaalulised või rasvunud; eelkõige tuleks lisada järgmine:

—

kõiki vanuserühmi hõlmavad valdkonnaülesed poliitikad ja meetmed, et vähendada sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust ja eelkõige käsitleda sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevates kogukondades elavaid haavatavaid lapsi ja teismelisi, näiteks pakkudes paremat juurdepääsu tervislikule toitumisele ja kehalisele aktiivsusele;

| — | läbipaistev ja tõhus valitsemistava ülekaalulisuse ja rasvumise põhjustajate vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

—

läbipaistev ja tõhus valitsemistava ülekaalulisuse ja rasvumise põhjustajate vastu võitlemiseks;

| — | poliitikad tervisliku toitumise ja tervist tugevdava kehalise aktiivsuse kaitsetegurite maksimeerimiseks ning erinevate ülekaalulisust ja rasvumist soodustavate riskitegurite minimeerimiseks; |
| --- | --- |

—

poliitikad tervisliku toitumise ja tervist tugevdava kehalise aktiivsuse kaitsetegurite maksimeerimiseks ning erinevate ülekaalulisust ja rasvumist soodustavate riskitegurite minimeerimiseks;

| — | meetmed, millega luuakse riiklikele või rahvusvahelistele soovitustele tuginedes laste haridusasutustes ja lastehoiuasutustes keskkond, mis võimaldab tervislikku toitumist ja piisavat tervist tugevdavat kehalist aktiivsust; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega luuakse riiklikele või rahvusvahelistele soovitustele tuginedes laste haridusasutustes ja lastehoiuasutustes keskkond, mis võimaldab tervislikku toitumist ja piisavat tervist tugevdavat kehalist aktiivsust;

| — | meetmed, millega ergutatakse perekonnapõhist lähenemisviisi kasutades lapsi, lapsevanemaid ja haridustöötajaid õppima toitumise, kehalise aktiivsuse ja istuva tegevusega seotud oskusi; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega ergutatakse perekonnapõhist lähenemisviisi kasutades lapsi, lapsevanemaid ja haridustöötajaid õppima toitumise, kehalise aktiivsuse ja istuva tegevusega seotud oskusi;

| — | meetmed, millega edendatakse kehalist aktiivsust vaba aja veetmise kohtades, et aidata kaasa istuva eluviisi vähendamisele, samuti vaba aja raames kehalise aktiivsuse tagamiseks kättesaadavate teenuste ning igapäevast kehalist aktiivsust ja aktiivse transpordiviisi kasutamist võimaldava keskkonna arendamist ja pakkumist (28); |
| --- | --- |

—

meetmed, millega edendatakse kehalist aktiivsust vaba aja veetmise kohtades, et aidata kaasa istuva eluviisi vähendamisele, samuti vaba aja raames kehalise aktiivsuse tagamiseks kättesaadavate teenuste ning igapäevast kehalist aktiivsust ja aktiivse transpordiviisi kasutamist võimaldava keskkonna arendamist ja pakkumist (28);

| — | meetmed selle tagamiseks, et laste haridusasutused on kaitstud keskkond, kus ei ole mingit liiki turundust, mis on vastuolus tervislikumate eluviiside omaksvõtmise julgustamisega; |
| --- | --- |

—

meetmed selle tagamiseks, et laste haridusasutused on kaitstud keskkond, kus ei ole mingit liiki turundust, mis on vastuolus tervislikumate eluviiside omaksvõtmise julgustamisega;

| — | meetmed, millega soodustatakse tervislikku toitumist ja tervislikke tarbimistavasid kestlikul viisil ning aidatakse vähendada tervisealast ja sotsiaalset ebavõrdsust; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega soodustatakse tervislikku toitumist ja tervislikke tarbimistavasid kestlikul viisil ning aidatakse vähendada tervisealast ja sotsiaalset ebavõrdsust;

| — | meetmed, mille eesmärk kooskõlas nõukogu järeldustega toiduainete kvaliteedi parandamise kohta on edendada ja kontrollida laste poolt tavaliselt tarbitavate toiduainete kvaliteedi parandamist kui olulist vahendit, kuidas muuta tervislik valik lihtsaks igal pool kõikidele rahvastikurühmadele; |
| --- | --- |

—

meetmed, mille eesmärk kooskõlas nõukogu järeldustega toiduainete kvaliteedi parandamise kohta on edendada ja kontrollida laste poolt tavaliselt tarbitavate toiduainete kvaliteedi parandamist kui olulist vahendit, kuidas muuta tervislik valik lihtsaks igal pool kõikidele rahvastikurühmadele;

| — | meetmed, millega antakse perekondadele võimalus ja suutlikkus võtta omaks tervislikum eluviis, sealhulgas tervislik toiduvalik, ning ergutatakse olema kehaliselt aktiivne, võttes asjakohaselt arvesse ajapiiranguid ja sotsiaal-majanduslikke tegureid; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega antakse perekondadele võimalus ja suutlikkus võtta omaks tervislikum eluviis, sealhulgas tervislik toiduvalik, ning ergutatakse olema kehaliselt aktiivne, võttes asjakohaselt arvesse ajapiiranguid ja sotsiaal-majanduslikke tegureid;

| — | meetmed, millega toetatakse varajast sekkumist erinevates olukordades, sealhulgas lapse eranditult rinnaga toitmist tema esimesel kuuel elukuul, täisväärtusliku lisatoidu andmist alates kuuendast elukuust, jätkates samal ajal rinnaga toitmist kuni lapse kaheaastaseks või vanemaks saamiseni või võttes arvese kättesaadavaid riigisiseseid soovitusi; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega toetatakse varajast sekkumist erinevates olukordades, sealhulgas lapse eranditult rinnaga toitmist tema esimesel kuuel elukuul, täisväärtusliku lisatoidu andmist alates kuuendast elukuust, jätkates samal ajal rinnaga toitmist kuni lapse kaheaastaseks või vanemaks saamiseni või võttes arvese kättesaadavaid riigisiseseid soovitusi;

| — | meetmed, millega ergutatakse uurima laste rasvumise mõjureid ja paremaid lahendusi kõnealuse probleemiga tegelemiseks; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega ergutatakse uurima laste rasvumise mõjureid ja paremaid lahendusi kõnealuse probleemiga tegelemiseks;

| — | meetmed, millega parandatakse juurdepääsu sobivale professionaalsele nõustamisele ja kontrollile seoses tervisliku toitumise ja tervist tugevdava kehalise aktiivsusega kogu elu jooksul, sealhulgas eostumiseelsel ja raseduse ajal; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega parandatakse juurdepääsu sobivale professionaalsele nõustamisele ja kontrollile seoses tervisliku toitumise ja tervist tugevdava kehalise aktiivsusega kogu elu jooksul, sealhulgas eostumiseelsel ja raseduse ajal;

| — | meetmed, millega pakutakse rasedate naiste, imikute, laste, teismeliste, lapsevanemate ja perekondadega kokku puutuvatele tervishoiutöötajatele pidevat koolitust, tuginedes viimastele kättesaadavatele teadusandmetele toitumise, tervist tugevdava kehalise aktiivsuse ning ülekaalulisuse ja rasvumise ennetamise ja sellega tegelemise kohta; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega pakutakse rasedate naiste, imikute, laste, teismeliste, lapsevanemate ja perekondadega kokku puutuvatele tervishoiutöötajatele pidevat koolitust, tuginedes viimastele kättesaadavatele teadusandmetele toitumise, tervist tugevdava kehalise aktiivsuse ning ülekaalulisuse ja rasvumise ennetamise ja sellega tegelemise kohta;

| — | sõeluuringute korraldamine, et teha kindlaks lapsed, kellel on oht muutuda ülekaaluliseks või rasvuda, ning ülekaaluliste ja rasvunud laste, eriti äärmiselt rasvunud laste ravi ja nende eest hoolitsemine; |
| --- | --- |

—

sõeluuringute korraldamine, et teha kindlaks lapsed, kellel on oht muutuda ülekaaluliseks või rasvuda, ning ülekaaluliste ja rasvunud laste, eriti äärmiselt rasvunud laste ravi ja nende eest hoolitsemine;

| — | meetmed, millega maksimeeritakse esmatasandi arstiabi keskset rolli ülekaalulisuse ja rasvumise ennetamisel, varajasel avastamisel ja sellega tegelemisel; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega maksimeeritakse esmatasandi arstiabi keskset rolli ülekaalulisuse ja rasvumise ennetamisel, varajasel avastamisel ja sellega tegelemisel;

| — | meetmed, millega vähendatakse igasuguses meedias (sealhulgas veebiplatvormid ja sotsiaalmeedia) laste ja teismeliste kokkupuudet suure energia-, küllastunud rasvade, transrasvhapete, suhkru- ja soolasisaldusega toitude turunduse, reklaami ja sponsorlusega, ning selliste meetmete mõju jälgimine ja selle kohta aru andmine; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega vähendatakse igasuguses meedias (sealhulgas veebiplatvormid ja sotsiaalmeedia) laste ja teismeliste kokkupuudet suure energia-, küllastunud rasvade, transrasvhapete, suhkru- ja soolasisaldusega toitude turunduse, reklaami ja sponsorlusega, ning selliste meetmete mõju jälgimine ja selle kohta aru andmine;

| 2) | töötama laste ja teismeliste jaoks välja toitumisjuhised, mis on mõeldud nii neile, kes on tervislikus kaalus, kui ka neile, kes on ülekaalus või rasvunud. Sellised juhised peavad andma lapsevanematele, hooldajatele ja haridusasutuste toitlustajatele nõu muu hulgas portsjoni sobiva suuruse kohta ning teavet, milline on täisväärtuslik, taskukohane ja otstarbekas toiduvalik; |
| --- | --- |

2)

töötama laste ja teismeliste jaoks välja toitumisjuhised, mis on mõeldud nii neile, kes on tervislikus kaalus, kui ka neile, kes on ülekaalus või rasvunud. Sellised juhised peavad andma lapsevanematele, hooldajatele ja haridusasutuste toitlustajatele nõu muu hulgas portsjoni sobiva suuruse kohta ning teavet, milline on täisväärtuslik, taskukohane ja otstarbekas toiduvalik;

| 3) | töötama välja riiklikud konkreetsed juhised igapäevase kehalise aktiivsuse soodustamiseks; |
| --- | --- |

3)

töötama välja riiklikud konkreetsed juhised igapäevase kehalise aktiivsuse soodustamiseks;

| 4) | tagama, et toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise valdkonna riiklike asutuste edendatav teavitus- ja nõustamistegevus valmistatakse ette ja viiakse ellu põhjendamatu majandusliku mõjutamiseta; |
| --- | --- |

4)

tagama, et toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise valdkonna riiklike asutuste edendatav teavitus- ja nõustamistegevus valmistatakse ette ja viiakse ellu põhjendamatu majandusliku mõjutamiseta;

| 5) | suurendama kooskõlastatud jõupingutusi, millega vähendada selliste lastele ja teismelistele suunatud toidureklaamide hulka ja veenmisjõudu, mis on vastuolus tervisliku eluviisi propageerimisega; |
| --- | --- |

5)

suurendama kooskõlastatud jõupingutusi, millega vähendada selliste lastele ja teismelistele suunatud toidureklaamide hulka ja veenmisjõudu, mis on vastuolus tervisliku eluviisi propageerimisega;

| 6) | suhtlema toiduainete tootjate, jaemüüjate ja toitlustussektoriga, et ergutada neid parandama toidu kvaliteeti kooskõlas tervishoiusektori juhistega, ning edendama tervislikke valikuid, et muuta tervislik valik hõlpsaks valikuks; |
| --- | --- |

6)

suhtlema toiduainete tootjate, jaemüüjate ja toitlustussektoriga, et ergutada neid parandama toidu kvaliteeti kooskõlas tervishoiusektori juhistega, ning edendama tervislikke valikuid, et muuta tervislik valik hõlpsaks valikuks;

| 7) | asjakohasel juhul võtma koostöös sidusrühmadega, sealhulgas tarbijate ja lastele keskendunud valitsusväliste organisatsioonidega, kasutusele meetmeid või toetama tegevusjuhendi väljatöötamist. Sellega tagatakse, et lastele ja teismelistele suunatud äriteated ei reklaami toiduaineid, mis on suure energia-, soola-, suhkru- või küllastunud rasvade ja transrasvhapete sisaldusega või mis ei vasta muul viisil riiklikele või rahvusvahelistele toitumisjuhistele, ning et toiduainetööstus teeb toiduainete kvaliteedi parandamisel, turundamisel ja reklaamimisel üha sidusamaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

7)

asjakohasel juhul võtma koostöös sidusrühmadega, sealhulgas tarbijate ja lastele keskendunud valitsusväliste organisatsioonidega, kasutusele meetmeid või toetama tegevusjuhendi väljatöötamist. Sellega tagatakse, et lastele ja teismelistele suunatud äriteated ei reklaami toiduaineid, mis on suure energia-, soola-, suhkru- või küllastunud rasvade ja transrasvhapete sisaldusega või mis ei vasta muul viisil riiklikele või rahvusvahelistele toitumisjuhistele, ning et toiduainetööstus teeb toiduainete kvaliteedi parandamisel, turundamisel ja reklaamimisel üha sidusamaid jõupingutusi;

| 8) | kaaluma vajaduse korral seadusandlikke meetmeid kehalise aktiivsuse ja tervisliku toitumise edendamiseks ning seda võimaldava keskkonna tagamiseks; |
| --- | --- |

8)

kaaluma vajaduse korral seadusandlikke meetmeid kehalise aktiivsuse ja tervisliku toitumise edendamiseks ning seda võimaldava keskkonna tagamiseks;

| 9) | rakendama kõigis poliitikameetmetes tervisekeskset lähenemisviisi, mis soodustab tavapärase ja vaba aja kehalise aktiivsuse suurendamist ja tervislikuma toiduvaliku hõlpsamat valimist toetava keskkonna ja taristu loomist; |
| --- | --- |

9)

rakendama kõigis poliitikameetmetes tervisekeskset lähenemisviisi, mis soodustab tavapärase ja vaba aja kehalise aktiivsuse suurendamist ja tervislikuma toiduvaliku hõlpsamat valimist toetava keskkonna ja taristu loomist;

| 10) | rakendama käimasolevaid, kõiki vanuserühmi hõlmavaid tervisekontrolliprogramme, pöörates erilist tähelepanu rasedate naiste, laste ja teismeliste toitumisele ja kehalisele aktiivsusele, et töötada välja ja juhtida suunatud tegevust. Nimetatud programmidega peab olema võimalik kontrollida erinevaid näitajaid, näiteks sotsiaalset ebavõrdsust; |
| --- | --- |

10)

rakendama käimasolevaid, kõiki vanuserühmi hõlmavaid tervisekontrolliprogramme, pöörates erilist tähelepanu rasedate naiste, laste ja teismeliste toitumisele ja kehalisele aktiivsusele, et töötada välja ja juhtida suunatud tegevust. Nimetatud programmidega peab olema võimalik kontrollida erinevaid näitajaid, näiteks sotsiaalset ebavõrdsust;

| 11) | kaaluma täiskasvanute ja laste ülekaalulisuse ja rasvumise majanduslike tagajärgede analüüsimist, eriti tervishoiu- ja sotsiaalseid kulusid ning igas sotsiaal-majanduslikus olukorras riigi ja perekonna eelarvele langevat koormust; |
| --- | --- |

11)

kaaluma täiskasvanute ja laste ülekaalulisuse ja rasvumise majanduslike tagajärgede analüüsimist, eriti tervishoiu- ja sotsiaalseid kulusid ning igas sotsiaal-majanduslikus olukorras riigi ja perekonna eelarvele langevat koormust;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:

| 1) | seadma laste ülekaalulisuse ja rasvumise vastu võitlemise Euroopa Liidu prioriteediks, mis kajastub kõikide valdkondade poliitikas ja komisjoni tegevuskavas, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevusi; |
| --- | --- |

1)

seadma laste ülekaalulisuse ja rasvumise vastu võitlemise Euroopa Liidu prioriteediks, mis kajastub kõikide valdkondade poliitikas ja komisjoni tegevuskavas, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevusi;

| 2) | tegema riiklike tervishoiuasutuste juhtimisel vajaduse korral koostööd kõikide sidusrühmadega, sealhulgas tarbijate ja lastele keskendunud valitsusväliste organisatsioonidega, et valmistada ette, tõhustada ja vaadata läbi kohaliku, riikliku ja Euroopa tasandi algatusi. Seda tuleks teha eesmärgiga vähendada suure energia-, soola-, suhkru- või küllastunud rasvade ja transrasvhapete sisaldusega või muul viisil riiklikele või rahvusvahelistele toitumisjuhistele mitte vastavate toiduainete turundamist lastele ja teismelistele ning samuti istuva eluviisi vastu võitlemiseks, kasutades tõenditel põhinevaid vahendeid, kuna on tõendeid, et laste ja teismeliste ühelt poolt turunduse ja reklaamiga kokkupuute ning teiselt poolt nende rasvumise vahel on tugev seos; |
| --- | --- |

2)

tegema riiklike tervishoiuasutuste juhtimisel vajaduse korral koostööd kõikide sidusrühmadega, sealhulgas tarbijate ja lastele keskendunud valitsusväliste organisatsioonidega, et valmistada ette, tõhustada ja vaadata läbi kohaliku, riikliku ja Euroopa tasandi algatusi. Seda tuleks teha eesmärgiga vähendada suure energia-, soola-, suhkru- või küllastunud rasvade ja transrasvhapete sisaldusega või muul viisil riiklikele või rahvusvahelistele toitumisjuhistele mitte vastavate toiduainete turundamist lastele ja teismelistele ning samuti istuva eluviisi vastu võitlemiseks, kasutades tõenditel põhinevaid vahendeid, kuna on tõendeid, et laste ja teismeliste ühelt poolt turunduse ja reklaamiga kokkupuute ning teiselt poolt nende rasvumise vahel on tugev seos;

| 3) | võtma eelkõige teadmiseks, et kiiresti on vaja reageerida uue probleemile, milleks on turundus ja reklaamimine veebiplatvormidel ja sotsiaalmeedias, kus äriteated on sageli üha enam suunatud lastele individuaalselt ja raskemini kontrollitavad; |
| --- | --- |

3)

võtma eelkõige teadmiseks, et kiiresti on vaja reageerida uue probleemile, milleks on turundus ja reklaamimine veebiplatvormidel ja sotsiaalmeedias, kus äriteated on sageli üha enam suunatud lastele individuaalselt ja raskemini kontrollitavad;

| 4) | propageerima toiduainete vabatahtlikku märgistamist kooskõlas määruses (EL) nr 1169/2011 ja eriti selle artikli 35 lõikes 1 sätestatud põhimõtetega, et toetada kõiki tarbijaid, eriti madalama sotsiaal-majandusliku staatusega rahvastikurühmade tarbijaid, tegema tervislikke valikuid, ning edendama haridus- ja teabekampaaniaid, mille eesmärk on parandada tarbijate arusaamist toiduaineid puudutavast teabest, sealhulgas toitumisalase teabe märgistusest; |
| --- | --- |

4)

propageerima toiduainete vabatahtlikku märgistamist kooskõlas määruses (EL) nr 1169/2011 ja eriti selle artikli 35 lõikes 1 sätestatud põhimõtetega, et toetada kõiki tarbijaid, eriti madalama sotsiaal-majandusliku staatusega rahvastikurühmade tarbijaid, tegema tervislikke valikuid, ning edendama haridus- ja teabekampaaniaid, mille eesmärk on parandada tarbijate arusaamist toiduaineid puudutavast teabest, sealhulgas toitumisalase teabe märgistusest;

| 5) | määrama toitumise ja kehalise aktiivsuse kõrgetasemelises töörühmas kindlaks mehhanismid, mis sobivad selleks, et parandada tervisenäitajaid puudutavate andmete ning samuti sekkumist ja meetmeid puudutavate andmete, eriti käitumise, kaitse- ja riskitegurite, ülekaalulisuse, rasvumise ja tervisetulemustega seotud andmete olemasolevat kogu, et saada ajakohaseid, usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid; |
| --- | --- |

5)

määrama toitumise ja kehalise aktiivsuse kõrgetasemelises töörühmas kindlaks mehhanismid, mis sobivad selleks, et parandada tervisenäitajaid puudutavate andmete ning samuti sekkumist ja meetmeid puudutavate andmete, eriti käitumise, kaitse- ja riskitegurite, ülekaalulisuse, rasvumise ja tervisetulemustega seotud andmete olemasolevat kogu, et saada ajakohaseid, usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid;

| 6) | kehtestama prioriteetsete valdkondadena laste haridusasutustes kehalise aktiivsuse ja seal pakutava toidu toiteväärtuse kontrollimise, hinnates sotsiaalset ebavõrdsust seoses laste ja teismeliste rasvumise ja ülekaalulisusega ning sellest ebavõrdsusest tulenevat mõju; |
| --- | --- |

6)

kehtestama prioriteetsete valdkondadena laste haridusasutustes kehalise aktiivsuse ja seal pakutava toidu toiteväärtuse kontrollimise, hinnates sotsiaalset ebavõrdsust seoses laste ja teismeliste rasvumise ja ülekaalulisusega ning sellest ebavõrdsusest tulenevat mõju;

| 7) | toetama WHO uuringut „Childhood Obesity Surveillance Initiative“ (29) eesmärgiga hinnata pidevalt algkoolilaste ülekaalulisuse ja rasvumise suundumusi ning teismeliste koolilaste tervisekäitumise uuringut „Health Behaviour Study in School Children“, (30) et mõista selle rahvastikurühma rasvumisepideemia edenemist ja võrrelda Euroopa piirkonna riike; |
| --- | --- |

7)

toetama WHO uuringut „Childhood Obesity Surveillance Initiative“ (29) eesmärgiga hinnata pidevalt algkoolilaste ülekaalulisuse ja rasvumise suundumusi ning teismeliste koolilaste tervisekäitumise uuringut „Health Behaviour Study in School Children“, (30) et mõista selle rahvastikurühma rasvumisepideemia edenemist ja võrrelda Euroopa piirkonna riike;

| 8) | liikmesriikide pädevusi täielikult austades toetama ja rakendama jätkuvalt laste rasvumist käsitleva ELi tegevuskava (2014–2020), eriti piiriüleseid tegevusi ja mõjusid, nagu toiduainete kvaliteedi parandamine ja lastele suunatud turundus; |
| --- | --- |

8)

liikmesriikide pädevusi täielikult austades toetama ja rakendama jätkuvalt laste rasvumist käsitleva ELi tegevuskava (2014–2020), eriti piiriüleseid tegevusi ja mõjusid, nagu toiduainete kvaliteedi parandamine ja lastele suunatud turundus;

| 9) | töötama välja ja hindama tõenditel põhinevaid programme ja juhiseid tervise edendamise kohta ning ülekaalulisuse ja rasvumise ohus või ülekaaluliste ja rasvunud laste puhul ennetava sekkumise, selle diagnoosimise ja ravi kohta; lisaks pakkuma tervishoiutöötajatele koolitust ja juhiseid kooskõlas WHO juhendi ja soovitustega; |
| --- | --- |

9)

töötama välja ja hindama tõenditel põhinevaid programme ja juhiseid tervise edendamise kohta ning ülekaalulisuse ja rasvumise ohus või ülekaaluliste ja rasvunud laste puhul ennetava sekkumise, selle diagnoosimise ja ravi kohta; lisaks pakkuma tervishoiutöötajatele koolitust ja juhiseid kooskõlas WHO juhendi ja soovitustega;

| 10) | tegema kindlaks liikmesriikide head tavad, mis lähevad kokku tõenditel põhinevate valikukriteeriumitega, ning levitama neid liikmesriikide hulgas, võttes samal ajal arvesse institutsioonilist konteksti; |
| --- | --- |

10)

tegema kindlaks liikmesriikide head tavad, mis lähevad kokku tõenditel põhinevate valikukriteeriumitega, ning levitama neid liikmesriikide hulgas, võttes samal ajal arvesse institutsioonilist konteksti;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 1) | jätkuvalt toetama ja varustama vahenditega teadusprojekte ja järelevalvealgatusi, mis on suunatud laste ülekaalulisuse ja rasvumise avastamisele ja selle vastu võitlemisele, sealhulgas levitama rangete kriteeriumite alusel valitud heade tavade näiteid ja edulugusid; |
| --- | --- |

1)

jätkuvalt toetama ja varustama vahenditega teadusprojekte ja järelevalvealgatusi, mis on suunatud laste ülekaalulisuse ja rasvumise avastamisele ja selle vastu võitlemisele, sealhulgas levitama rangete kriteeriumite alusel valitud heade tavade näiteid ja edulugusid;

| 2) | tagama kõigis poliitikameetmetes tervisekeskse lähenemisviisi kohaldamise, millega edendatakse tervise-, ennetavaid ja toitumisalaseid kaalutlusi kõikides sektorites ja algatustes; |
| --- | --- |

2)

tagama kõigis poliitikameetmetes tervisekeskse lähenemisviisi kohaldamise, millega edendatakse tervise-, ennetavaid ja toitumisalaseid kaalutlusi kõikides sektorites ja algatustes;

| 3) | jätkuvalt kaasama ELi tasandil sidusrühmi, eriti toiduainete kvaliteedi parandamisse, kasutades asjakohaseid hindamis- ja aruandlusraamistikke, ning andma regulaarselt aru arengutest; |
| --- | --- |

3)

jätkuvalt kaasama ELi tasandil sidusrühmi, eriti toiduainete kvaliteedi parandamisse, kasutades asjakohaseid hindamis- ja aruandlusraamistikke, ning andma regulaarselt aru arengutest;

| 4) | toetama ELi tegevusjuhendite koostamist toiduainete turunduse ja äriteadete valdkonnas, eriti seoses laste ja teismelistega, kaasates samal ajal asjakohaselt sidusrühmi; |
| --- | --- |

4)

toetama ELi tegevusjuhendite koostamist toiduainete turunduse ja äriteadete valdkonnas, eriti seoses laste ja teismelistega, kaasates samal ajal asjakohaselt sidusrühmi;

| 5) | toetama nende liikmesriikide ühist tööd, kes on valmis töötama välja ja rakendama võimalikult ulatuslikult asjakohaseid koordineeritud algatusi, eriti toiduainete kvaliteedi parandamise, rasvumise tagajärgede majandusliku analüüsi, toiduainete turunduse ja riigihangete vallas. |
| --- | --- |

5)

toetama nende liikmesriikide ühist tööd, kes on valmis töötama välja ja rakendama võimalikult ulatuslikult asjakohaseid koordineeritud algatusi, eriti toiduainete kvaliteedi parandamise, rasvumise tagajärgede majandusliku analüüsi, toiduainete turunduse ja riigihangete vallas.

---

(1)  ÜRO lapse õiguste konventsioonis mõistetakse lapse all „alla 18 aastast inimolendit, kui lapse suhtes kohaldatava seaduse põhjal ei loeta teda varem täisealiseks“.

(2)  ELT C 326, 26.10.2012, lk 47 (konsolideeritud versioon).

(3)  Muud asjakohased nõukogu järeldused või soovitused: 2. detsembril 2002 vastu võetud nõukogu järeldused rasvumise kohta, 2. detsembril 2003 vastu võetud nõukogu järeldused tervislike eluviiside kohta: haridus, teave ja teabevahetus, 31. mail 2007 vastu võetud nõukogu järeldused „Tervise edendamine toitumise ja kehalise aktiivsuse abil“, 20. novembril 2008 vastu võetud nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noorte tervise ja heaolu kohta, 2. detsembril 2011 vastu võetud nõukogu järeldused „ELis tervise valdkonnas esineva ebavõrdsuse vähendamine tervislike eluviiside edendamisele suunatud kooskõlastatud meetmetega“ ning 26. novembril 2013 vastu võetud nõukogu soovitus tervist tugevdava kehalise aktiivsuse sektoritevahelise edendamise kohta.

(4)  EÜT C 20, 23.1.2001, lk 1.

(5)  9181/05 SAN 67

(6)  16167/06 SAN 261

(7)  15612/07 SAN 227 DENLEG 118

(8)  9947/10 SAN 120 SOC 355

(9)  ELT C 393, 19.12.2012, lk 22.

(10)  ELT C 213, 8.7.2014, lk 1.

(11)  ELT C 269, 23.7.2016, lk 21.

(12)  http://ec.europa.eu/health//sites/health/files/nutrition_physical_activity/docs/childhoodobesity_actionplan_2014_2020_en.pdf

(13)  Mõiste „tervislik toitumine“ (healthy diet) on sama tähendusega kui mõiste, mida on kasutatud laste rasvumist käsitlevas ELi tegevuskavas (2014–2020) http://ec.europa.eu/health//sites/health/files/nutrition_physical_activity/docs/childhoodobesity_actionplan_2014_2020_en.pdf

ja WHO laste rasvumise lõpetamise komisjoni aruandes http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf

(14)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0008/253727/64wd14e_FoodNutAP_140426.pdf

(15)  http://www.who.int/nmh/events/ncd_action_plan/en/

(16)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0010/282961/65wd09e_PhysicalActivityStrategy_150474.pdf?ua=1

(17)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf

(18)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(19)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0003/234381/Vienna-Declaration-on-Nutrition-and-Noncommunicable-Diseases-in-the-Context-of-Health-2020-Eng.pdf?ua=1

(20)  https://ec.europa.eu/jrc/sites/jrcsh/files/public-procurement-food-health-technical-report.pdf

(21)  Study on the implementation of the EU Action Plan on Childhood Obesity 2014-2020 https://www.eu2017.mt/Documents/Reports/mid-term%20evaluation%20APCO%20report%20Draft.pdf

(22)  WHO statistika rasvumise kohta

http://www.euro.who.int/en/health-topics/noncommunicable-diseases/obesity/data-and-statistics

(23)  „Rasvumist soodustav“ viitab kõigile üksikisikute või elanikkonna rasvumist soodustavatele mõjudele, mida avaldavad ümbrus, võimalused või elutingimused. Vastavalt rasvumisega seotud keskkondade analüüsitabelile (Analysis Grid for Environments Linked to Obesity – ANGELO) eristatakse rasvumisega seotud meetmete võtmisel (nt toitumiskäitumine, kehaline aktiivsus või kaal) keskkonna puhul kahte mõõdet: suurus (mikro- või makrokeskkond) ja liik (füüsiline, majandus-, poliitiline ja sotsiaal-kultuuriline keskkond). Vt: Swinburn B., Egger G., Raza F., Dissecting Obesogenic Environments: The Development and Application of a Framework for Identifying and Prioritizing Environmental Interventions for Obesity. Prev Med, 1999 12;29(6):563–570).

(24)  Woo Baidal JA, Locks LM, Cheng ER, Blake-Lamb TL, Perkins ME, Taveras EM, Risk Factors for Childhood Obesity in the First 1,000 Days: a Systematic Review. AJPM. 2016;50(6):761–779.

(25)  Vt: Flacking, R., Hedberg Nyqvist, K., Ewald, U., Effects of socioeconomic status on breastfeeding duration in mothers of preterm and term infants. Eur J Public Health 2007; 17 (6): 579–584. doi: 10.1093/eurpub/ckm019

(26)  Global recommendations on physical activity for health http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/

(27)  See soovitus põhineb ekspertidest koosneva nõustamisrühma järeldustel ja soovitustel (Genf, 28.–30. märts 2001), mis esitati pärast lapse eranditult rinnaga toitmise optimaalset kestust käsitlevate uuringute korrapärast läbivaatamist (vt dokument A54/INF.DOC./4).

(28)  Aktiivse transpordiviisi kasutamine tähendab igasuguse inimjõule tugineva transpordiviisi kasutamist, sh jalgsi liikumine, jalgrattasõit, ratastooli kasutamine, rulluisutamine või rulaga sõitmine. Vt http://www.phac-aspc.gc.ca/hp-ps/hl-mvs/pa-ap/at-ta-eng.php

(29)  http://www.euro.who.int/en/health-topics/disease-prevention/nutrition/activities/monitoring-and-surveillance/who-european-childhood-obesity-surveillance-initiative-cosi

(30)  http://www.euro.who.int/en/health-topics/Life-stages/child-and-adolescent-health/health-behaviour-in-school-aged-children-hbsc

---

Euroopa Komisjon

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/53 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/53

---

Euro vahetuskurss (1)

28. juuni 2017

(2017/C 205/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1375 |
| JPY | Jaapani jeen | 127,53 |
| DKK | Taani kroon | 7,4366 |
| GBP | Inglise nael | 0,88525 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7780 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0913 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,6020 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,326 |
| HUF | Ungari forint | 309,54 |
| PLN | Poola zlott | 4,2375 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5510 |
| TRY | Türgi liir | 4,0079 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4986 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4888 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,8759 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5648 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5752 |
| KRW | Korea vonn | 1 300,61 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,8080 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7348 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4128 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 160,03 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8922 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,518 |
| RUB | Vene rubla | 67,9014 |
| THB | Tai baat | 38,675 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,7632 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,4344 |
| INR | India ruupia | 73,4345 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1375

JPY

Jaapani jeen

127,53

DKK

Taani kroon

7,4366

GBP

Inglise nael

0,88525

SEK

Rootsi kroon

9,7780

CHF

Šveitsi frank

1,0913

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,6020

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,326

HUF

Ungari forint

309,54

PLN

Poola zlott

4,2375

RON

Rumeenia leu

4,5510

TRY

Türgi liir

4,0079

AUD

Austraalia dollar

1,4986

CAD

Kanada dollar

1,4888

HKD

Hongkongi dollar

8,8759

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5648

SGD

Singapuri dollar

1,5752

KRW

Korea vonn

1 300,61

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,8080

CNY

Hiina jüaan

7,7348

HRK

Horvaatia kuna

7,4128

IDR

Indoneesia ruupia

15 160,03

MYR

Malaisia ringit

4,8922

PHP

Filipiini peeso

57,518

RUB

Vene rubla

67,9014

THB

Tai baat

38,675

BRL

Brasiilia reaal

3,7632

MXN

Mehhiko peeso

20,4344

INR

India ruupia

73,4345

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/54

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2017/C 205/05)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punkti a teisele taandele muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt.

Leheküljel 379
  „9403 Muu mööbel ja selle osad“
  lisatakse esimese lõigu järele järgmine tekst:

„Sellesse rubriiki ei kuulu pesukorvid ja -kotid. Grupis 94 tähendab mõiste „mööbel“ igasuguseid liigutatavaid esemeid (mis ei kuulu nomenklatuuri täpsema kaubakirjeldusega rubriikidesse), mis on konstrueeritud põrandale või maapinnale asetamiseks ning mida kasutatakse peamiselt tarbeesemetena eramajade, hotellide, teatrite jms sisustamiseks.

Pesukorvid ja -kotid klassifitseeritakse vastavalt nende koostismaterjalile. Näiteks rauast või terasest pesukorvid klassifitseeritakse muude majapidamistarvetena rubriiki 7323 (kuhu kuuluvad pesukorvid, vt HSi selgitav märkus, rubriik 7323, (A), punkt 3) ja punumismaterjalidest pesukorvid klassifitseeritakse rubriiki 4602 (kuhu kuuluvad igasugused korvid, vt HSi selgitavad märkused, rubriik 4602, punkt 1).

Näited pesukorvide ja -kottide kohta, mis klassifitseeritakse vastavalt nende koostismaterjalile:

| | | |
| --- | --- | --- |
| Pajust, puuvillase sisevoodriga, kõrgus 66 cm | Tekstiilmaterjalist, kinnitatud puitkonstruktsioonile, kõrgus 69 cm | Roostevabast terasest, ilma voodrita, kõrgus 60 cm |
| Rubriik 4602 | Rubriik 6307 (põhiomaduse määrab pesu hoidmiseks ette nähtud tekstiilmaterjalist kott, sest ilma selleta ei saaks toodet kasutada) | Rubriik 7323 “ |

Image

Image

Image

Pajust, puuvillase sisevoodriga, kõrgus 66 cm

Tekstiilmaterjalist, kinnitatud puitkonstruktsioonile, kõrgus 69 cm

Roostevabast terasest, ilma voodrita, kõrgus 60 cm

Rubriik 4602

Rubriik 6307 (põhiomaduse määrab pesu hoidmiseks ette nähtud tekstiilmaterjalist kott, sest ilma selleta ei saaks toodet kasutada)

Rubriik 7323 “

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 76, 4.3.2015, lk 1.

2

---

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/55

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2017/C 205/06)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punkti a teisele taandele muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt.

Leheküljel 381
  „9503 00 10 Kolmerattalised jalgrattad, tõukerattad, pedaalidega autod jms ratastel mänguasjad; nukuvankrid ja -kärud“
  lisatakse olemasoleva teksti järele järgmine tekst:

„Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka abimootoriga tõukerattad, eeldusel et ei ületata järgmisi piiranguid:

| — | kiirus mitte üle 20 km/h, |
| --- | --- |

—

kiirus mitte üle 20 km/h,

| — | netomass mitte üle 12 kg, |
| --- | --- |

—

netomass mitte üle 12 kg,

| — | otseülekanne, |
| --- | --- |

—

otseülekanne,

| — | ainult üks käsipidur või tagaratta jalgpidur. |
| --- | --- |

—

ainult üks käsipidur või tagaratta jalgpidur.

Kui kasvõi üks eespool nimetatud tingimustest ei ole täidetud, tuleb abimootoriga tõukeratas klassifitseerida rubriiki 8711.“

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

(2)  ELT C 76, 4.3.2015, lk 1.

---

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/56

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2017/C 205/07)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punkti a teisele taandele muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt:

Leheküljel 208

asendatakse

| „4418 90 10 | Liimpuit

  Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4418, kolmas lõik. |
| --- | --- |
| 4418 90 80 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad puidust kärgpaneelid, mida kirjeldatakse HS selgitavate märkuste rubriigi 4418 neljandas lõigus.“ |

„4418 90 10

Liimpuit

Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4418, kolmas lõik.

4418 90 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad puidust kärgpaneelid, mida kirjeldatakse HS selgitavate märkuste rubriigi 4418 neljandas lõigus.“

järgmisega:

järgmisega:

| „4418 99 10 | Liimpuit

  Vaata HSi selgitavad märkused, rubriik 4418, neljas lõik. |
| --- | --- |
| 4418 99 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad puidust kärgpaneelid, mida kirjeldatakse HSi selgitavate märkuste rubriigi 4418 viiendas lõigus.“ |

„4418 99 10

Liimpuit

Vaata HSi selgitavad märkused, rubriik 4418, neljas lõik.

4418 99 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad puidust kärgpaneelid, mida kirjeldatakse HSi selgitavate märkuste rubriigi 4418 viiendas lõigus.“

Leheküljel 215

Leheküljel 215

jäetakse välja järgmine tekst:

jäetakse välja järgmine tekst:

| „4805 91 00 | Massiga kuni 150 g/m2


  Sellesse alamrubriiki kuulub täielikult ringlussevõetud paberijääkidest ja -jäätmetest tehtud paber ja papp, ilma lisaaineteta ja läbisurvetugevusega vähemalt 0,8 kPa, kuid mitte üle 1,9 kPa. |
| --- | --- |
| 4805 92 00 | Massiga üle 150 g/m2, kuid alla 225 g/m2


  Kohaldada alamrubriigi 4805 91 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega. |
| 4805 93 20 | Valmistatud paberijäätmetest

  Kohaldada alamrubriigi 4805 91 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.“ |

„4805 91 00

Massiga kuni 150 g/m2

Sellesse alamrubriiki kuulub täielikult ringlussevõetud paberijääkidest ja -jäätmetest tehtud paber ja papp, ilma lisaaineteta ja läbisurvetugevusega vähemalt 0,8 kPa, kuid mitte üle 1,9 kPa.

4805 92 00

Massiga üle 150 g/m2, kuid alla 225 g/m2

Kohaldada alamrubriigi 4805 91 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.

4805 93 20

Valmistatud paberijäätmetest

Kohaldada alamrubriigi 4805 91 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.“

Leheküljel 342

Leheküljel 342

jäetakse välja järgmine tekst:

jäetakse välja järgmine tekst:

| „8529 | Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8525–8528 aparaatides

  Käesolevasse rubriiki ei kuulu rubriigi 8525 või grupi 90 kaameratega kasutamiseks ettenähtud statiivid (klassifitseeritakse vastavalt nende materjalile).“ |
| --- | --- |

„8529

Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8525–8528 aparaatides

Käesolevasse rubriiki ei kuulu rubriigi 8525 või grupi 90 kaameratega kasutamiseks ettenähtud statiivid (klassifitseeritakse vastavalt nende materjalile).“

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 76, 4.3.2015, lk 1.

2

---

Euroopa Toiduohutusamet

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/57

---

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) tegevusvaldkondades tegutsevate organisatsioonide võrgustik

(2017/C 205/08)

Määruse (EÜ) nr 178/2002 (1) artikli 36 lõikes 2 sätestatakse, et Euroopa Toiduohutusameti „[j]uhatus koostab tegevdirektori ettepanekul avalikustatava nimekirja liikmesriikide määratud pädevatest organisatsioonidest, mis võivad ameti tegevust kas eraldi või võrgustiku koosseisus toetada“.

EFSA juhatus koostas esimese nimekirja 19. detsembril 2006 ning sellest alates:

| i) | ajakohastatakse seda korrapäraselt EFSA tegevdirektori ettepanekute alusel, võttes arvesse liikmesriikide tehtud määramiste läbivaatamisi või uusi määramisettepanekuid (kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 2230/2004 artikli 2 lõikega 4) (2); |
| --- | --- |

i)

ajakohastatakse seda korrapäraselt EFSA tegevdirektori ettepanekute alusel, võttes arvesse liikmesriikide tehtud määramiste läbivaatamisi või uusi määramisettepanekuid (kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 2230/2004 artikli 2 lõikega 4) (2);

| ii) | avalikustatakse see EFSA veebilehel, kus avaldatakse pädevate organisatsioonide viimane ajakohastatud nimekiri; ja |
| --- | --- |

ii)

avalikustatakse see EFSA veebilehel, kus avaldatakse pädevate organisatsioonide viimane ajakohastatud nimekiri; ja

| iii) | tehakse nimekiri organisatsioonidele kättesaadavaks artikli 36 kohase otsinguvahendi kaudu, avaldades kontaktandmed ja organisatsioonide konkreetsed pädevusvaldkonnad. |
| --- | --- |

iii)

tehakse nimekiri organisatsioonidele kättesaadavaks artikli 36 kohase otsinguvahendi kaudu, avaldades kontaktandmed ja organisatsioonide konkreetsed pädevusvaldkonnad.

Asjaomane teave on kättesaadav EFSA veebilehel järgmiste linkide all:

| i) | EFSA juhatuse koostatud pädevate organisatsioonide nimekirja tehtud viimased muudatused (21.6.2017) –http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/170621-0; |
| --- | --- |

i)

EFSA juhatuse koostatud pädevate organisatsioonide nimekirja tehtud viimased muudatused (21.6.2017) –http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/170621-0;

| ii) | pädevate organisatsioonide ajakohastatud nimekiri – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf ja |
| --- | --- |

ii)

pädevate organisatsioonide ajakohastatud nimekiri – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf ja

| iii) | artikli 36 kohane otsinguvahend – http://www.efsa.europa.eu/art36/search |
| --- | --- |

iii)

artikli 36 kohane otsinguvahend – http://www.efsa.europa.eu/art36/search

EFSA hoiab käesolevat teadet, eriti esitatud veebilehtede linke, ajakohasena.

Lisateave: Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(2)  Komisjoni 23. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2230/2004, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevusvaldkonnas tegutsevate organisatsioonide koostöövõrguga (ELT L 379, 24.12.2004, lk 64).

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/58

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8491 – PGA Group / Groupe Bernard / CDPR)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 205/09)

| 1. | 12. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad PGA Group SAS („PGA Group“, Prantsusmaa) ja Bernard Participations („Groupe Bernard“, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja CDPR (kes varem kuulus ettevõtja Groupe Bernard ainukontrolli alla) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad PGA Group SAS („PGA Group“, Prantsusmaa) ja Bernard Participations („Groupe Bernard“, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja CDPR (kes varem kuulus ettevõtja Groupe Bernard ainukontrolli alla) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   PGA Group: tegeleb autode jaemüügiga ja varuosade turustamisega põhiliselt Prantsusmaal, lisaks ka Poolas, Madalmaades, Belgias, Hispaanias ja Itaalias.
  —   Groupe Bernard: omab mitmesuguseid autoärisid Prantsusmaal.
  —   CDPR: ühisettevõte, kes hakkab tegelema autovaruosade turustamisega, kui Groupe Bernard kannab CDPRile üle kõnealuses ettevõtlusvaldkonnas tegutseva ühe oma tütarettevõtja (SICMA) praeguse tegevuse. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   PGA Group: tegeleb autode jaemüügiga ja varuosade turustamisega põhiliselt Prantsusmaal, lisaks ka Poolas, Madalmaades, Belgias, Hispaanias ja Itaalias.

—   Groupe Bernard: omab mitmesuguseid autoärisid Prantsusmaal.

—   CDPR: ühisettevõte, kes hakkab tegelema autovaruosade turustamisega, kui Groupe Bernard kannab CDPRile üle kõnealuses ettevõtlusvaldkonnas tegutseva ühe oma tütarettevõtja (SICMA) praeguse tegevuse.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8491 – PGA Group / Groupe Bernard / CDPR):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8491 – PGA Group / Groupe Bernard / CDPR):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/59

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8500 – Central / SIGNA Prime / JVCo)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 205/10)

| 1. | 20. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Harng Central Department Store Ltd („Central“, Tai) ja Berlin, Tauentzienstraße 21-24 Beteiligung A Sàrl, kes on SIGNA Prime Selection AG („SIGNA“, Austria) tütarettevõtja, omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Berlin, Passauer Straße 1-3 Immobilien GmbH & Co. KG („JVCo“, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

20. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Harng Central Department Store Ltd („Central“, Tai) ja Berlin, Tauentzienstraße 21-24 Beteiligung A Sàrl, kes on SIGNA Prime Selection AG („SIGNA“, Austria) tütarettevõtja, omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Berlin, Passauer Straße 1-3 Immobilien GmbH & Co. KG („JVCo“, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Central: perekonna omandis olev valdusettevõtja, kes tegutseb oma tütarettevõtjate kaudu kaubanduse, kinnisvara, jaekaubanduse, majutuse ja restoranidega peamiselt Kagu-Aasias, sh Tais, Indoneesias ja Vietnamis;
  —   SIGNA: tegeleb kinnisvaraga, st maa ja hoonete ostu, rendi, liisimise ja haldamisega ning kinnisvaraarendusega. SIGNA Retail GmbH kontrolli all olev seotud grupp tegeleb jaekaubandusega ja käitab eelkõige Karstadti kaubamajade ketti;
  —   JVCo: omab Berliinis kinnisvarakrunti, mille peal asub praegu mitmekorruseline autoparkla. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Central: perekonna omandis olev valdusettevõtja, kes tegutseb oma tütarettevõtjate kaudu kaubanduse, kinnisvara, jaekaubanduse, majutuse ja restoranidega peamiselt Kagu-Aasias, sh Tais, Indoneesias ja Vietnamis;

—   SIGNA: tegeleb kinnisvaraga, st maa ja hoonete ostu, rendi, liisimise ja haldamisega ning kinnisvaraarendusega. SIGNA Retail GmbH kontrolli all olev seotud grupp tegeleb jaekaubandusega ja käitab eelkõige Karstadti kaubamajade ketti;

—   JVCo: omab Berliinis kinnisvarakrunti, mille peal asub praegu mitmekorruseline autoparkla.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8500 – Central / SIGNA Prime / JVCo):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8500 – Central / SIGNA Prime / JVCo):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/60 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/60

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8550 – USSL / Goldman Sachs / Redexis GAS)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 205/11)

| 1. | 20. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Universities Superannuation Scheme Limited („USSL“, Ühendkuningriik) ja GS Global Infrastructure Partners II, LP and GS International Infrastructrue Partners II, LP („Goldman Sachs“, USA) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Redexis Gas S.A. and Redexis Gas Finance B.V. („Redexis Gas“, Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

20. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Universities Superannuation Scheme Limited („USSL“, Ühendkuningriik) ja GS Global Infrastructure Partners II, LP and GS International Infrastructrue Partners II, LP („Goldman Sachs“, USA) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Redexis Gas S.A. and Redexis Gas Finance B.V. („Redexis Gas“, Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | USSL on korporatiivne usaldusisik, kes haldab Ühendkuningriigi ülikoolide ja teiste kõrgkoolide ning teadusasutuste akadeemiliste ja võrreldavate töötajate peamist pensioniskeemi; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

USSL on korporatiivne usaldusisik, kes haldab Ühendkuningriigi ülikoolide ja teiste kõrgkoolide ning teadusasutuste akadeemiliste ja võrreldavate töötajate peamist pensioniskeemi;

| — | Goldman Sachs tegeleb üleilmse investeerimispangandusega, väärtpaberite ja investeeringute haldamisega ning osutab erinevaid pangandus-, väärtpaberi- ja investeerimisteenuseid kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

Goldman Sachs tegeleb üleilmse investeerimispangandusega, väärtpaberite ja investeeringute haldamisega ning osutab erinevaid pangandus-, väärtpaberi- ja investeerimisteenuseid kogu maailmas;

| — | Redexis Gas on riigi poolt juhitav ettevõtja, kes haldab Hispaanias maa- ja vedelgaasi ülekannet ja jaotust. |
| --- | --- |

—

Redexis Gas on riigi poolt juhitav ettevõtja, kes haldab Hispaanias maa- ja vedelgaasi ülekannet ja jaotust.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8550 – USSL / Goldman Sachs / Redexis GAS):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8550 – USSL / Goldman Sachs / Redexis GAS):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/61

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8456 – INEOS / Forties Pipeline System)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 205/12)

| 1. | 20. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja INEOS FPS Limited (kuulub ettevõtjale INEOS Limited („INEOS“), Man’i saar) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Forties Pipeline System („FPS“, Ühendkuningriik) ning osaluste (Grabeni piirkonna põhja- ja lõunapoolsetes torujuhtmetes) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

20. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja INEOS FPS Limited (kuulub ettevõtjale INEOS Limited („INEOS“), Man’i saar) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Forties Pipeline System („FPS“, Ühendkuningriik) ning osaluste (Grabeni piirkonna põhja- ja lõunapoolsetes torujuhtmetes) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   INEOS: naftakeemiasaaduste, erikemikaalide ja naftasaaduste tootmine üleilmselt. INEOS tegutseb piiratud ulatuses ka eelnevas nafta- ja gaasisektoris;
  —   FPS: Põhjamere põhjaosas asuv Ühendkuningriigi nafta- ja maagaasi kondensaadi torujuhtmetest koosnev integreeritud transpordi- ja töötlemissüsteem. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   INEOS: naftakeemiasaaduste, erikemikaalide ja naftasaaduste tootmine üleilmselt. INEOS tegutseb piiratud ulatuses ka eelnevas nafta- ja gaasisektoris;

—   FPS: Põhjamere põhjaosas asuv Ühendkuningriigi nafta- ja maagaasi kondensaadi torujuhtmetest koosnev integreeritud transpordi- ja töötlemissüsteem.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8456 – INEOS / Forties Pipeline System):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8456 – INEOS / Forties Pipeline System):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/62

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2017/C 205/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE/KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„QUARTIROLO LOMBARDO“

ELi nr: PDO-IT-02160 – 27.7.2016

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio di tutela Quartirolo Lombardo – registreeritud asukoht:

| Via Rodi 5 |
| --- |
| 25100 Brescia |
| ITALIA |

Via Rodi 5

25100 Brescia

ITALIA

Administration offices:

| Viale Francesco Crispi 24 |
| --- |
| 25034 Orzinuovi (BS) |
| Tel +39 030944320 |
| Faks +39 0309946772 |
| E-post: info@quartirololombardo.com, ametlik e-post: tutelaquartirolo@legalmail.it. |

Viale Francesco Crispi 24

25034 Orzinuovi (BS)

Tel +39 030944320

Faks +39 0309946772

E-post: info@quartirololombardo.com, ametlik e-post: tutelaquartirolo@legalmail.it.

Ühendusel „Consorzio di Tutela del Formaggio Quartirolo Lombardo“ on Itaalia põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõike 1 kohaselt õigus muutmistaotluse esitamiseks.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☐ | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu: tootespetsifikaadi vormiline muutmine; kontrolliasutus; geograafilise piirkonna kohandamine haldusjaotuse muutustega. |

—

☐

Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☐

Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☒

Muu: tootespetsifikaadi vormiline muutmine; kontrolliasutus; geograafilise piirkonna kohandamine haldusjaotuse muutustega.

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

—

☒

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Kehtiva tootespetsifikaadi esimesele lausele on lisatud mõisted „toorpiim või pastöriseeritud piim“ (Itaalia peaministri (Presidente del Consiglio dei Ministri) 10. mai 1993. aasta määruse artikkel 3).

Sellega seoses on järgmine tekst:

„„Quartirolo Lombardo“ on pehme lauajuust, mis on toodetud lehmapiimast, mis pärineb vähemalt kahest lüpsikorrast,...“

asendatud järgmisega:

„„Quartirolo Lombardo“ on pehme lauajuust, mis on toodetud lehma toor- või pastöriseeritud piimast, mis pärineb vähemalt kahest lüpsikorrast,...“

Tegemist on vormilise muudatusega, mille eesmärk on ühtlustada komisjoni toimiku eri dokumentides sisalduvat teavet, võttes arvesse, et see täpsustus oli toodud juba registreerimistaotlusele lisatud aruandes.

Kehtivas tootespetsifikaadis nähakse pehme „Quartirolo Lombardo“ juustu puhul ette 5–30 päeva pikkune laagerdumisperiood; pärast 30 päeva möödumist võib toodet turustada valminud „Quartirolo Lombardo“ juustuna. Kehtiva tootespetsifikaadi artikli 3 punkti A viimane lõik on sõnastatud järgmiselt:

„Pehme juustu laagerdumisperiood kestab 5–30 päeva; pärast 30 päeva möödumist võib toodet turustada valminud „Quartirolo Lombardo“ juustuna.“

Tootespetsifikaadi sõnastust muudetakse järgmiselt:

„Värske juustu laagerdumisperiood kestab 2–30 päeva alates valmistamise kuupäevast; pärast 30 päeva möödumist võib toodet turustada laagerdunud (maturo) „Quartirolo Lombardo“ juustuna.“

Mõiste „pehme juust“ on asendatud mõistega „värske juust“ ning see tähistab lühikese laagerdumisajaga „Quartirolo Lombardo“ juustu, lisatud on mõiste „laagerdunud“, mis tähistab valminud „Quartirolo Lombardo“ juustu. Tegemist ei ole juba varem olemas olnud kahe uue kategooria või eraldi liigi sissetoomisega, vaid üksnes märgistuses esitatavate andmetega. Seda muudatust peeti vajalikuks, kuna kõnealused mõisted on praegu tavakasutuses ning need on tarbija jaoks arusaadavad. Selline täiendus võimaldab esitada selle teabe märgisel.

Lisaks sellele on lühendatud „Quartirolo Lombardo“ värske juustu (pehme juustu) laagerdumisperioodi kestust, varasema 5–30 päeva asemel on see nüüd 2–30 päeva.

Seda muudatust peeti vajalikuks seoses tarbijate nõudmistega, kes on üha enam huvitatud vähem laagerdunud tootest.

Päritolutõend

Päritolutõend

Päritolutõendit käsitlevat tootespetsifikaadi artiklit 4 on täiustatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on varem tootespetsifikaadi lisas olnud päritolunimetuse logo nüüd lisatud tootespetsifikaadi teksti.

Sellega seoses on järgmine tekst:

„Kohaldatavatele eeskirjadele vastamiseks peab KPN juustul „Quartirolo Lombardo“ tarbimisse andmise ajal olema erimärgis, millega täpsustatakse juustu geograafilist päritolu ja päritolunimetust tunnustanud asutuse kontaktandmeid“

asendatud järgmisega:

„Ettevõtjad on kantud kontrolliasutuse koostatud nimekirjadesse ning nad tagavad asutuse kinnitatavate enesekontrolli aruannete abil, et loomasööt, tooraine ja tooted pärinevad kindlaksmääratud piirkonnast; selleks registreerivad nad iga tootmisetapi puhul saabuvad ja väljastatavad partiid ning nendevahelise seose. KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ rattal peab turule laskmise ajal olema päritolu kinnitav märgis: märgistamine toimub aurutamise ajal, juustude ühe ümberpööramise käigus, pärast kalgendi vormidesse asetamist ja enne soolamist, et tagada märgise nähtavus; märgistamine toimub toiduainete jaoks kasutatavate plastmaterjalist matriitside abil, märgis kantakse ainult ühele tasasele küljele ning sisaldab põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kehtestatud juustukoja tunnusnumbrit, mille väljastab ühendus Consorzio di tutela kõikidele kontrolliasutuse registrisse kantud tootjatele. KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ päritolumärgis sisaldab järgmist kujundit (joonis 1), mis koosneb järgmistest tähtedest:

| a) | üleval vasakul paiknev täht Q; |
| --- | --- |

a)

üleval vasakul paiknev täht Q;

| b) | üleval paremal paiknev täht L; |
| --- | --- |

b)

üleval paremal paiknev täht L;

| c) | all vasakul paiknev täht L; |
| --- | --- |

c)

all vasakul paiknev täht L;

| d) | all paremal paiknev täht Q; |
| --- | --- |

d)

all paremal paiknev täht Q;

Kujundi keskel paikneb juustukoja tunnusnumber.

Joonis 1

Image “

Tegemist on vormilise muudatusega, kuna kogu päritolutõendiga seotud teave, mis oli esitatud tootespetsifikaadi ja ministeeriumi kinnitatud kontrollikava lisades, on lisatud sellesse artiklisse.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

Võttes arvesse asjaolu, et kehtivas tootespetsifikaadis ei ole täpsustatud, milline osa piimakarja söödast peab pärinema kindlaksmääratud piirkonnast, on lisatud järgmine lause:

„Vähemalt 50 % aasta jooksul loomadele antava sööda kuivainest peab pärinema geograafilisest piirkonnast.“

Kalgendamise temperatuuri ülemist piirväärtust on mõnevõrra muudetud.

Esialgses tootespetsifikaadis esitatud kalgendamise temperatuur jääb vahemikku 35–40 °C.

Uues tootespetsifikaadis esitatud kalgendamise temperatuur jääb vahemikku 35–44 °C.

Seoses juustutootmise tehnoloogia arenguga osutus vajalikuks mõnevõrra suurendada temperatuuri, mille juures toimub kalgendumine (35–40 °C asemel 35–44 °C), kuna termofiilsed piimhappebakterid arenevad paremini temperatuuril veidi üle 40 °C. Lisaks sellele hõlbustab kõrgem temperatuur kalgendi nõrutamist, soodustades ühtlasemate terade moodustumist ning juustu laagerdumiseks vajalike termofiilsete mikroorganismide arengut, vähendades samas soovimatute mikroorganismide arenemise ohtu.

Lauseosale, milles on täpsustatud, et „lubatud on lisada eelnevatest töötlemistoimingutest pärinevaid piimhappebaktereid, mis on saadud samas juustukojas, kus piima töödeldi“ on lisatud järgmised sõnad: „või valitud kultuure“.

Uus tekst on seega sõnastatud järgmiselt:

„Lubatud on lisada eelnevatest töötlemistoimingutest pärinevaid piimhappebaktereid, mis on saadud samas juustukojas, kus piima töödeldi, või valitud kultuure.“

Tegemist on vormilise muudatusega, mille eesmärk on ühtlustada komisjoni toimiku eri dokumentides sisalduvat teavet, võttes arvesse, et see täpsustus oli toodud juba registreerimistaotlusele lisatud aruandes.

Aurutamise temperatuuri on mõnevõrra muudetud, varasem vahemik 26–28 °C on asendatud vahemikuga 24–30 °C.

Minimaalse temperatuuri muutmine on põhjendatud laudalehmadelt saadava piima hügieeni- ja sanitaartingimuste paranemisega tänu tootmise tehnoloogia valdkonnas vastuvõetud õigusaktide järjepidevale kohaldamisele, mis on avaldanud positiivset mõju tootmisahela kõikidele etappidele. Juustukotta toodavat juustu tootmiseks valmis piima kontrollitakse põhjalikumalt igas tootmisetapis, lisaks kontrollitakse pidevalt ka piima bakterisisaldust. Aurutamise etapi maksimaalse temperatuuri tõstmine võimaldab paremini tagada kalgendi struktuuri nõuetekohast kujunemist, aidates kaasa „Quartirolo Lombardo“ parimale valmimisele ja vähendades juustu nõuetele mittevastavast kujust tingitud kadusid.

Kehtivas tootespetsifikaadis toodud nõue soolamiseks kasutatava ruumi temperatuuri kohta (10–14 °C) on välja jäetud.

See muudatus on tingitud asjaolust, et suuremas osas tootmisüksustes toimub juustude soolamine tavalistes tööruumides, kus õhk ei ole konditsioneeritud. Aastate kestel teostatud kontrollid on näidanud, et see tingimus ei mõjuta toote omadusi, kuid võib takistada väikeste käsitöönduslike juustukodade tegevust, mille puhul on keerulisem hoida erinevat temperatuuri ruumides, kus leiab aset suurem osa tootmisetappidest.

Muudetud on laagerdumiseks kasutatavate ruumide suhtelise õhuniiskuse näitajat, varasem 85–90 % on asendatud 80–95 %ga.

Selle muudatuse puhul on võetud arvesse tootjate, eeskätt käsitöönduslike juustukodade soovi võimaldada juustu laagerdamist ka ruumides, mille puhul ei ole tegemist külm- või kliimakambritega. See muudatus võimaldab paremini hallata toote laagerdumise etappi ja selles võetakse arvesse tingimusi, mis võivad olla olemas ka ruumides, kus puudub spetsiaalne konditsioneerimissüsteem.

Täpsustatud on toote müügitingimusi ning lisatud on järgmine tekst:

„KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ võib turustada terve rattana või tükkidena.“

Seos piirkonnaga

Seos piirkonnaga

Lisatud on seost piirkonnaga hõlmav konkreetne artikkel, mida kehtiv tootespetsifikaat ei sisaldanud, kuid mis on olemas kokkuvõttes.

Seda artiklit on muudetud kokkuvõttes tooduga võrreldes üksnes vormiliselt, selle täpsemalt sõnastatud sisu on jäänud muutmata.

Kokkuvõttes toodud järgmist teksti:

„Looduslikud tegurid on seotud ilmastikuoludega, mis mõjutavad samaaegselt piimalehmadele antava sööda omadusi ja juustu laagerdumise protsessi. Seoses inimteguritega on täpsustatud, et tegemist on tootmispiirkonnas traditsiooniliselt tarbitava tootega, mis on valmistatud kohalikel tootmistavadel põhineva ja aja jooksul muutumatuna püsinud tehnoloogia abil.“

on paremini selgitatud ja ümber sõnastatud järgmiselt:

„Looduslikud tegurid on seotud Po jõe vasaku kalda ning Bergamo ja Lecco vahel asuvate Alpi eelmäestike orgude vahelise geograafilise piirkonna ilmastikuoludega. Suurel ja hea veevarustusega Po jõe tasandikul võimaldavad kontinentaalne kliima ja selgelt eristatavad aastaajad kasvatada suures koguses kvaliteetset piimalehmadele antavat sööta. Tänu sobivale söödale on võimalik toota piima, mis on kohane nii värske juustu valmistamiseks kui ka laagerdamise abil valminud (laagerdunud) juustu iseloomulike omaduste saavutamiseks. Lisaks iidse juustuvalmistuskultuuriga seotud inimteguritele, mis on arenenud põlvest põlve ning tuginevad piirkonnale iseloomulikele töövahenditele ja tehnoloogiale, annavad „Quartirolo Lombardo“ valmistamiseks kasutatava piima organoleptilised omadused sellele juustule iseloomuliku maitse, mis on värske juustu puhul kergelt hapukas ja lõhnav ning valminud (laagerdunud) „Quartirolo Lombardo“ juustu puhul tugevama lõhnaga ja intensiivsem. KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ iseloomulikud traditsioonilised omadused on tihedalt seotud hooajalise tsükliga ning põllumajanduslike tavadega loomakasvatuses, juustu töötlemisel ja laagerdamisel. Rõhutada tuleb juustumeistrite sajandite vältel edasi antud traditsioonilise oskusteabe olulist rolli, millel on eriline tähtsus mitte üksnes piima töötlemise etapil, vaid ka juustu hilisemal aurutamisel, soolamisel ja laagerdamisel, mis toimub samuti eriomastes traditsioonilistes ruumides.“

Märgistus

Märgistus

Kehtivas tootespetsifikaadis esitatud sõnastus on järgmine:

„Kohaldatavatele eeskirjadele vastamiseks peab KPN juustul „Quartirolo Lombardo“ tarbimisse andmise ajal olema erimärgis, millega täpsustatakse juustu geograafilist päritolu ja päritolunimetust tunnustanud asutuse kontaktandmeid.“

Tootespetsifikaadi muudatuse ettepanekus on toodud järgmine tekst:

„KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ võib turustada terve rattana või tükkidena.

Turule laskmise ajal peab igal terve rattana või tükkidena turustataval KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ pakendatud ja/või pakitud juustul olema esitatud nimetus „Quartirolo Lombardo“, millele võib olla lisatud märge „fresco“ (värske) toote puhul, mida turustatakse pärast 2–30 päeva pikkust laagerdumisaega või nimetus „Quartirolo Lombardo“, millele on lisatud märge „maturo“ (laagerdunud) või „stagionato“ (valminud), kui tegemist on tootega, mille laagerdumisaeg on pikem kui 30 päeva.

Juustul peab samuti olema logo kujundiga (joonis 2), mis koosneb järgmistest tähtedest:

| — | üleval vasakul paiknev täht Q; |
| --- | --- |

—

üleval vasakul paiknev täht Q;

| — | üleval paremal paiknev täht L; |
| --- | --- |

—

üleval paremal paiknev täht L;

| — | all vasakul paiknev täht L; |
| --- | --- |

—

all vasakul paiknev täht L;

| — | all paremal paiknev täht Q. |
| --- | --- |

—

all paremal paiknev täht Q.

Joonis 2

Logole järgneb viide KPN „Quartirolo Lombardo“ nimetuse registreerimist hõlmavale määrusele, st määrusele (EÜ) nr 1107/96.“

Selleks et tagada toote ehtsus ja võimaldada tarbijatel KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ hõlpsalt tuvastada, on kehtestatud eraldi eeskiri, mis käsitleb tervete juusturataste ja/või -tükkide märgistust; praegu kasutatakse eriomast logo ainult tervete juusturataste identifitseerimiseks.

Lisaks sellele on edaspidi võimalik esitada märgisel märge „värske juust“, kui tegemist on vastavat liiki juustuga (laagerdumisaeg 2–30 päeva). Juustu puhul, mille laagerdumisaeg on pikem kui 30 päeva, on edaspidi võimalik kasutada märget „laagerdunud“ varasema kohutusliku märke „valminud“ asemel, mis oli ette nähtud kehtivas tootespetsifikaadis, kuivõrd see märge on tarbija jaoks arusaadavam.

Muu

Muu

Kehtivas tootespetsifikaadis tehti vormilised muudatused ning see jagati neljaks artikliks. Esitatud tootespetsifikaat koosneb kaheksast artiklist ning sellele on lisatud teave, mis registreerimise ajal oli esitatud tootespetsifikaadi lisades või selle kokkuvõttes. Lisatud on artikkel, mis hõlmab kontrollimeetmeid, ning milles on toodud kontrolliasutuse nimetus ja kontaktandmed.

Geograafilise piirkonna ulatust ei ole muudetud. Geograafilist piirkonda muudeti seoses haldusjaotuse muudatustega. Seetõttu on lisatud Lecco, Lodi, Monza ja Brianza provintsid, mis on moodustatud enne (tunnustamistaotluse menetlemise ajal) või pärast kaitstud päritolunimetuse „Quartirolo Lombardo“ tunnustamist. Lecco provints hõlmab kommuune, mis kuulusid varem Bergamo ja Como provintsi koosseisu. Lodi provints hõlmab kommuune, mis kuulusid varem Milano provintsi koosseisu. Monza ja Brianza provintsid hõlmavad kommuune, mis kuulusid varem Milano provintsi koosseisu.

KOONDDOKUMENT

„QUARTIROLO LOMBARDO“

„QUARTIROLO LOMBARDO“

ELi nr: PDO-IT-2160 – 27.7.2016

ELi nr: PDO-IT-2160 – 27.7.2016

KPN ( X ) KGT ( )

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Quartirolo Lombardo“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Quartirolo Lombardo“ on pehme lauajuust, mis on toodetud lehma toorpiimast või pastöriseeritud piimast, mis pärineb vähemalt kahest lüpsikorrast. Esimesest lüpsist saadud piima tuleb kasutada täispiimana, teisest ja järgmistest lüpsidest saadud piima võib kasutada täispiimana või osaliselt kooritud piimana.

KPN juustul „Quartirolo Lombardo“ on järgmised omadused:

a)   Kuju: rööptahukakujuline, täisnurksete servadega, kahe tasase põhjaga, sirge küljega.

Kuju

b)   Suurus: külje pikkus 18–22 cm, külje kõrgus 4–8 cm, mõlema mõõtme puhul võib esineda valmistamise tehnilistest tingimustest tingitud kõikumisi.

Suurus

c)   Kaal on muutuv: 1,5–3,5 kg

Kaal on muutuv

d)   Koorik: õhuke ja pehme, värske juustu puhul roosakasvalge, valminud (laagerdunud) juustu puhul hallikas-rohekas-roosa.

Koorik

e)   Juustumass – struktuur: ühtlane, kergelt teraline, mis võimaldab juustu küljest tükke eraldada, murenev (ilma kollaka koorealuse kihita), kusjuures laagerdumise käigus muutub juust kompaktsemaks, pehmemaks ja sulavamaks. Juustu värvus ulatub valgest kollakasvalkjani, valminud (laagerdunud) juustu puhul on värvus intensiivsem.

Juustumass – struktuur

f)   Maitse: iseloomulik, värske juustu puhul kergelt hapukas ja lõhnav, valminud (laagerdunud) juustu puhul on maitse ja lõhn intensiivsemad.

Maitse

g)   Rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 30 %, kui juust on valmistatud osaliselt kooritud piimast.

Rasvasisaldus kuivaines

Värske juustu puhul kestab laagerdumisperiood 2–30 päeva alates valmistamise kuupäevast; pärast 30 päeva möödumist võib toodet turustada „maturo“ („laagerdunud“) „Quartirolo Lombardo“ juustuna.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Vähemalt 50 % aasta jooksul loomadele antava sööda kuivainest peab pärinema geograafilisest piirkonnast.

Lehmade sööt sisaldab teravilja, kuiv- ja haljassööta ning silo. Lisada võib kontsentreeritud sööta ja/või proteiinikooke.

Lubatud on kasutada mineraalaineid ja vitamiine.

KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ valmistatakse lehma toorpiimast või pastöriseeritud piimast, mis pärineb geograafilises piirkonnas kasvatatud lehmadelt.

Vasikalaap, sool.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmise, loomakasvatuse, lüpsi, juustu kalgendamise ja laagerdamise etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Turule laskmise ajal peab „Quartirolo Lombardo“ juustul olema päritolumärgis, mis on kantud ainult ühele tasasele küljele toiduainete jaoks kasutatavate plastmaterjalist matriitside abil. KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ päritolumärgis sisaldab logo kujundiga, mis koosneb järgmistest tähtedest:

| a) | üleval vasakul paiknev täht Q; |
| --- | --- |

a)

üleval vasakul paiknev täht Q;

| b) | üleval paremal paiknev täht L; |
| --- | --- |

b)

üleval paremal paiknev täht L;

| c) | all vasakul paiknev täht L; |
| --- | --- |

c)

all vasakul paiknev täht L;

| d) | all paremal paiknev täht Q. |
| --- | --- |

d)

all paremal paiknev täht Q.

Kujundi keskel paikneb juustukoja tunnusnumber.

KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ võib turustada terve rattana või tükkidena.

Turule laskmise ajal peab igal terve rattana või tükkidena turustatava KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ pakendil ja/või pakil olema esitatud nimetus „Quartirolo Lombardo“, millele võib olla lisatud märge „fresco“ (värske) toote puhul, mida turustatakse pärast 2–30 päeva pikkust laagerdumisaega, või nimetus „Quartirolo Lombardo“, millele on lisatud märge „maturo“ (laagerdunud) või „stagionato“ (valminud), kui tegemist on tootega, mille laagerdumisaeg on pikem kui 30 päeva. Juustul peab samuti olema logo kujundiga, mis koosneb järgmistest tähtedest:

| — | üleval vasakul paiknev täht Q; |
| --- | --- |

—

üleval vasakul paiknev täht Q;

| — | üleval paremal paiknev täht L; |
| --- | --- |

—

üleval paremal paiknev täht L;

| — | all vasakul paiknev täht L; |
| --- | --- |

—

all vasakul paiknev täht L;

| — | all paremal paiknev täht Q. |
| --- | --- |

—

all paremal paiknev täht Q.

Logole järgneb viide KPN „Quartirolo Lombardo“ nimetuse registreerimist hõlmavale määrusele, st määrusele (EÜ) nr 1107/96.

4.   Geograafilise piirkonna lühikirjeldus

Geograafilise piirkonna lühikirjeldus

„Quartirolo Lombardo“ juustu jaoks kasutatava piima ja juustu tootmise geograafiline piirkond hõlmab järgmiste provintside haldusterritooriumi: Brescia, Bergamo, Como, Cremona, Milano, Lodi, Monza, la Brianza, Pavia ja Varese.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Looduslikud tegurid on seotud Po jõe vasaku kalda ning Bergamo ja Lecco vahel asuvate Alpi eelmäestike orgude vahelise geograafilise piirkonna ilmastikuoludega.

Suurel ja hea veevarustusega Po jõe tasandikul võimaldavad kontinentaalne kliima ja selgelt eristatavad aastaajad kasvatada suures koguses kvaliteetset piimalehmadele antavat sööta. Tänu sobivale söödale on võimalik toota piima, mis on kohane nii värske juustu valmistamiseks kui ka laagerdamise abil valminud (laagerdunud) juustu iseloomulike omaduste saavutamiseks. Lisaks iidse juustuvalmistuskultuuriga seotud inimteguritele, mis on arenenud põlvest põlve ning tuginevad piirkonnale iseloomulikele töövahenditele ja tehnoloogiale, annavad „Quartirolo Lombardo“ valmistamiseks kasutatava piima organoleptilised omadused kõnealusele juustule iseloomuliku maitse, mis on värske juustu puhul kergelt hapukas ja lõhnav ning valminud (laagerdunud) „Quartirolo Lombardo“ juustu puhul tugevama lõhnaga ja intensiivsem. KPN juustu „Quartirolo Lombardo“ iseloomulikud traditsioonilised omadused on tihedalt seotud hooajalise tsükliga ning põllumajanduslike tavadega loomakasvatuses, juustu töötlemisel ja laagerdamisel.

Rõhutada tuleb sajandite vältel edasi antud juustumeistrite traditsioonilise oskusteabe olulist rolli, millel on eriline tähtsus mitte üksnes piima töötlemise etapil, vaid ka juustu hilisemal aurutamisel, soolamisel ja laagerdamisel, mis toimub samuti eriomastes traditsioonilistes ruumides.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi täielik tekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Prodotti DOP e IGP“ („KPNi või KGT tooted“; ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP, IGP e STG“ („KPNi, KGT või GTE tooted“; ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE“ („ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid“).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 29.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/70

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2017/C 205/14)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„KIEŁBASA PIASZCZAŃSKA“

ELi nr: PGI-PL-02154 – 15.7.2016

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

„Kiełbasa piaszczańska“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1   Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Kiełbasa piaszczańska“ on jämedalt hakitud sealihast vorst; liha on poolniiskelt soolatud, taimebaasil valmistatud meresoolamarinaadis, ühtlase koostisega ning topitud kollageenist soolde.

Füüsikalis-keemilised omadused

Vorsti pealispind on selge punakaspruuni värvusega. Lahti lõigates on näha umbes 2 cm suuruseid lihatükke, mille värvus varieerub heleroosast tumeroosani. Lihatükkide ümber on näha heledama värvusega täidist.

Vorstide pikkus jääb 25–45 cm vahemikku ja nende ümbermõõt on olenevalt soolest 35–50 mm.

Organoleptilised omadused

Marinaadis sisalduvate taimedele iseloomulik maitse ja lõhn ning suitsulõhn; kadaka järelmaitse on selgelt tajutav.

3.3   Loomasööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toode „Kiełbasa piaszczańska“ on valmistatud sea poolrümbast, mille tailihasisaldus jääb vahemikku 55–60 % rümba kaalust. Emise- ja kuldiliha kasutamine on keelatud. Toodet „Kiełbasa piaszczańska“ ei tohi valmistada sügavkülmutatud lihast. „Kiełbasa piaszczańska“ valmistamiseks kasutatakse sea taga- või seljaosa liha 24–96 tunni jooksul pärast looma tapmist.

I kategooria sealiha moodustab 90 % kogu toote massist. Kasutatakse sea taga- või seljaosa liha, millelt on eemaldatud rasv, kõõlused ning sidekude.

II kategooria sealiha moodustab 10 % kogu toodangu massist. Kasutatakse sea tagaosa või koodi liha, mille rasvasisaldus peab olema väiksem või võrdne 20 %-ga kogumassist.

Marinaadi jaoks keedetud puljongis kasutatud aromaatsed taimed

| — | nelkpipar, |
| --- | --- |

—

nelkpipar,

| — | loorberilehed, |
| --- | --- |

—

loorberilehed,

| — | kadakamarjad, |
| --- | --- |

—

kadakamarjad,

| — | nelk. |
| --- | --- |

—

nelk.

Vürtsid

| — | jahvatatud must pipar, |
| --- | --- |

—

jahvatatud must pipar,

| — | muskaat. |
| --- | --- |

—

muskaat.

3.4   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Järgmised tootmisetapid peavad toimuva määratletud geograafilises piirkonnas:

| — | tooraine ettevalmistamine, |
| --- | --- |

—

tooraine ettevalmistamine,

| — | taimede kokkukeetmine, |
| --- | --- |

—

taimede kokkukeetmine,

| — | liha suitsutamiseks ettevalmistamine, |
| --- | --- |

—

liha suitsutamiseks ettevalmistamine,

| — | marinaadi valmistamine, |
| --- | --- |

—

marinaadi valmistamine,

| — | poolniiske soolamine, |
| --- | --- |

—

poolniiske soolamine,

| — | täidise valmistamine, |
| --- | --- |

—

täidise valmistamine,

| — | segamine, |
| --- | --- |

—

segamine,

| — | täitmine, |
| --- | --- |

—

täitmine,

| — | kuivatamine, |
| --- | --- |

—

kuivatamine,

| — | suitsutamine ja küpsetamine, |
| --- | --- |

—

suitsutamine ja küpsetamine,

| — | külmutamine. |
| --- | --- |

—

külmutamine.

3.5   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toodet „Kiełbasa piaszczańska“ võib turustada lahtiselt lattidena või vaakumpakendis.

3.6   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Väike-Poola vojevoodkonna kommuunid: Wieliczka, Świątniki Górne ja Krakówi linn.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

„Kiełbasa piaszczańska“ eripära on seotud vorsti eriliste kvaliteeditunnuste ja mainega.

Nimetus „Kiełbasa piaszczańska“ tuleneb vorsti tootmispaigast, Krakówi lähistel asuvast vanast külast nimega Piaski Wielkie, mis kuulub alates 1940. aastast linna halduspiiridesse. See asukoht oli koos naaberküladega tuntud liha ning vorstitoodete tootmise poolest ning eriti teati seda ühe spetsiaalse vorsti tootmise tõttu, mida on sajandite vältel viidud Krakówisse, kus seda serveeriti muu hulgas ka kuningale Waweli lossis. Kõnealuste asukohtade elanikke, kes viisid oma loomi turule ning tapamajja, kutsuti nimega kijacy. Nende lugu on üksikasjalikult kirjeldanud Piaski Wielkie elanik Franciszek Rusek raamatus „Dzieje kijaków piaszczańskich“ (Kraków, 1996).

Sõna kijacy kohta on pakutud mitmeid tähendusi. Üheks neist on, et kijacy’d kasutasid alati ühest paigast teise liikumiseks jalutuskeppe (kij), mille abil nad kaitsesid end Krakówisse viival teel ettejuhtuvate kallaletungijate ja varaste eest. Jalutuskepil oli ühtlasi kijacy’de äratundmise või isikut tõendava dokumendi ülesanne. Igaühel oli juba varajasest east saati oma jalutuskepile graveeritud teistele tuntud dekoratiivne märgistus.

Punktis 4 määratletud geograafilist piirkonda iseloomustab topograafiline reljeef. Geograafiliste tingimuste tõttu tegelesid antud piirkonna elanikud peamiselt elusloomade müügiga, kuna neil ei olnud võimalik tegeleda tavapõllumajandusega. Lisaks valmistati lihatooteid, sealhulgas vorsti „Kiełbasa piaszczańska“. Krakówi lähistel asuvate külade elanikud on valmistanud vorsti „Kiełbasa piaszczańska“ järjepidevalt sajandite vältel. Kohalike tunnistuste ja Krakówi rahvamuuseumis leiduva teabe põhjal on teada, et vorsti maitse on seotud Czarny Las metsas elavate inimeste teadmistega ümbritsevast loodusest. Ammustel aegadel asus Czarny Las hiiglasliku metsa ääres, mis ulatus Krakówi Krzemionki piirkonnast üle Karpaadi mägede kuni Ungari piirini. Tänapäeval on sellest metsast alles jäänud piirkond Ochojno ja Rajsko vahel ning kannab endiselt nime Czarny Las. Liha maitsestamiseks on alati kasutatud taimesegusid, sealhulgas kadakamarju. Saadaolevaid looduslikke taimi ja vürtse kasutati maitse esiletoomiseks ning selleks, et loomsed rasvad ei mõjuks halvasti inimeste tervisele. Kuni 19. sajandini valmistasid taimetarkadest kijacy’d taimesegusid tasu eest. Sedasama taimede baasil soolvett kasutatakse „Kiełbasa piaszczańska“ valmistamiseks ning see eristab toodet muudest vorstidest. Poolas kasutatakse vorstide maitsestamiseks sageli vaid soola, pipart ja küüslauku.

Vorsti „Kiełbasa piaszczańska“ valmistamisel kasutatava ja toodet muudest vorstidest eristava liha marineerimise leiutas Piaski Wielkie elanik ning see toimub külmades koobastes (ziemianki), kus on pidevalt sama temperatuur ja niiskustase. Sajandite vältel hakiti liha raskete mõõkade abil laiadel puidust lõikelaudadel. Hiljem kasutati suuri kirveid, enne kui mindi 20. sajandi alguses üle liha hakkimismasinatele. Segu aeti soolde käsitsi veisesarve abil, tänapäeval on see tegevus asendatud mehaaniliste vahenditega.

„Kiełbasa piaszczańska“ valmistamise juures on oluline samm suitsutamine. Algselt toimus lihatoodete suitsutamine külmades maasse kaevatud aukudes; hiljem ehitati iga kijacy maja ahju külge lai ustega suletud korsten. 19. sajandiks olid juba paljudel Piaski Wielkie elanikel eraldi suitsuahjud. Tänapäeval toimub suitsutamine selleks ettenähtud kambrites, mille suits ja kuumus saadakse selliste lehtpuude nagu pöögi, lepa ja kastani põletamisel. Lattidena riputatud vorstid suitsutatakse ümbritseva kuumuse ja suitsu abil. Teine „Kiełbasa piaszczańska“ suitsutamisele iseloomulik tunnus on viimases etapis väikeses koguses kadakaokste või -marjade kasutamine. „Kiełbasa piaszczańska“ valmistajad olid esimesed sellise suitsutusmeetodi rajajad. „Kiełbasa piaszczańska“ ainulaadsed maitse ja lõhn tulevad suitsutamiseks valitud puudest. Korralikult suitsutatud „Kiełbasa piaszczańska“ säilib kuni üks kuu.

„Kiełbasa piaszczańska“, mis on jõudnud isegi kuninga lauale, valmistamiseks kasutatakse kõrgema kvaliteediga liha. Seost „Kiełbasa piaszczańska“ ja selle geograafilise piirkonna vahel, kus seda valmistatakse ning kus see on väga hinnatud, kinnitavad ühtlasi ka legendid. Ühe neist avaldas Krakówi rahvamuuseumi juhataja ja etnograaf Seweryn Udziela 1899. aastal teoses „Dwanaście legend i podań z pod Krakowa“ (Lvov, 1899). Selle legendi järgi valmistasid Piaski Wielkie elanikud Kazimierz III ajal vorste oma kodus, mida nad seejärel Krakówis müümas käisid. Nende edu tegi aga linna lihunikud kadedaks, mistõttu nad mõjutasid linnavolikogu, et see keelaks Piaski Wielkie elanikel liha müümise eesmärgil linna sisenemise. Viimased aga kaebasid kuningale, kes lubas neil oma äri jätkata, kui nad suudavad linnavalvurite märkamata kahemeetrise vorsti linna toimetada. Piaski Wielkie elanikel tuli seejärel idee õõnestada pikk jalutuskepp (kij) ja peita sinna sisse kuningale mõeldud vorst. Kuna nende petuskeem õnnestus, lubas kuningas Kazimierz III neil vorstimüüki Krakówis jätkata; seetõttu said nad ka omale hüüdnime kijacy, mis on säilinud tänapäevani.

Alates 1825. aastast hakkasid kijacy’d müüma terves Krakówis tuntud vorsti „Kiełbasa piaszczańska“ esmalt nn dominikaanlaste lettidel Szczepański platsil, seejärel juba oma enda poodides. Teise maailmasõja ja 20. sajandi teise poole Poola Rahvavabariigi ajal valitses Poolas kavandatud tsentraliseeritud majandussüsteem. Seega oli võimatu säilitada kijacy lihatoodete traditsiooni, kuna turg ei olnud vaba. 20. sajandi lõpuks valmistati vorsti „Kiełbasa piaszczańska“ vaid eratarbimiseks kodumajapidamises. Siiski on selle muutumatu retsept ja eriline maitse säilinud ning leidnud tee poelettidele.

Krakówi ja selle ümbruskonna elanike seas juba pikalt tuntud „Kiełbasa piaszczańska“ kogub tänapäeval tarbijate seas järjest enam populaarsust. Selle ainulaadne tootmisajalugu, mis on seotud kijacy’de kunsti piirkonnaga ning meieni jõudnud tänu paljudele dokumentidele ja teostele ning mida Piaski Wielkie ja selle ümbruskonna elanikud on säilitanud oma kollektiivmälus, muudab vorsti „Kiełbasa piaszczańska“ eriliseks. Seetõttu on oluline vorsti kui piirkondliku toote ajalugu ning valmistusviisi säilitada ning tulevastele põlvkondadele edasi anda. Tunnustused ja auhinnad, mis „Kiełbasa piaszczańska“ on saanud konkurssidelt ja laatadelt annavad tunnistust selle erilistest maitseomadustest.

| — | Auhind „Agro Polska“ Rzeszówis (4. juuni 2012) |
| --- | --- |

—

Auhind „Agro Polska“ Rzeszówis (4. juuni 2012)

| — | „Kiełbasa piaszczańska“ lisamine põllumajandus- ja maaelu arendamise ministeeriumi traditsiooniliste toodete nimekirja (3. juuni 2013) |
| --- | --- |

—

„Kiełbasa piaszczańska“ lisamine põllumajandus- ja maaelu arendamise ministeeriumi traditsiooniliste toodete nimekirja (3. juuni 2013)

| — | Tunnustus konkursi Małopolski Smak raames (9. juuni 2013) |
| --- | --- |

—

Tunnustus konkursi Małopolski Smak raames (9. juuni 2013)

| — | Konkursi Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów esikoht, välja antud Nawojowas (8. september 2013) |
| --- | --- |

—

Konkursi Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów esikoht, välja antud Nawojowas (8. september 2013)

| — | Medal „Smaki Regionów“, välja antud Poznanis (22. september 2013) |
| --- | --- |

—

Medal „Smaki Regionów“, välja antud Poznanis (22. september 2013)

| — | Toiduainete riikliku kvaliteetisüsteemi tunnistus „Jakość Tradycja“ (3. juuli 2014) |
| --- | --- |

—

Toiduainete riikliku kvaliteetisüsteemi tunnistus „Jakość Tradycja“ (3. juuli 2014)

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-18-maja-2016-roku

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---