# Az Európai Unió C 52/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 52 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. február 13. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 52

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. február 13.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | SZÁMVEVŐSZÉK |
| 2015/C 052/01 | 1/2015. sz. vélemény
  (az EUMSZ 322. és 325. cikke alapján)
  az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

SZÁMVEVŐSZÉK

2015/C 052/01

1/2015. sz. vélemény
  (az EUMSZ 322. és 325. cikke alapján)
  az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

(az EUMSZ 322. és 325. cikke alapján)

1

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

SZÁMVEVŐSZÉK

| 13.2.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 52/1

---

1/2015. sz. VÉLEMÉNY

(az EUMSZ 322. és 325. cikke alapján)

az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

(2015/C 52/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| I. | ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK A JAVASLAT TARTALMÁT ÉS CÉLJÁT ILLETŐEN |

Bekezdés

Oldal

I.

ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK A JAVASLAT TARTALMÁT ÉS CÉLJÁT ILLETŐEN

1-18

2

A rendeletjavaslat célja

1-4

2

A döntéshozatali szabályok megszegése; az egyértelműsítés céljának hátráltatása

5-9

3

A pénzügyi szabályok nincsenek teljes mértékben összehangolva a közbeszerzési szabályok felülvizsgálatáról és korszerűsítéséről szóló irányelvek célkitűzéseivel

10-14

3

A javasolt mechanizmusok nem állnak összhangban az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmével

15-18

4

| II. | AZ EGYES CIKKEKRE VONATKOZÓ MEGJEGYZÉSEK |
| --- | --- |

II.

AZ EGYES CIKKEKRE VONATKOZÓ MEGJEGYZÉSEK

19-42

4

102. cikk – A közbeszerzési eljárásokra és szerződésekre alkalmazandó elvek

20

5

104. cikk – Közbeszerzési eljárások

21-22

5

106. és 108. cikk – Kizárási kritériumok és kizárási rendszer

23-30

5

107. cikk – Elutasítás egy adott eljárás során

31-33

7

110. cikk – A szerződések odaítélése

34-35

7

112. cikk – Kapcsolattartás az eljárás alatt

36

8

113. cikk – Döntés az odaítélésről

37

8

114a. cikk – A szerződés teljesítése és módosítása

38-39

8

116. cikk – Lényeges hibák, szabálytalanságok vagy csalás

40

8

118. cikk – Alkalmazandó értékhatárok és várakozási időszak

41-42

9

AZ EURÓPAI UNIÓ SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. és 325. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével;

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet (1) („költségvetési rendelet”) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (2);

tekintettel a Parlamentnek a fent említett javaslatra vonatkozó, a Számvevőszék számára 2014. július 23-án küldött véleménykérésére;

tekintettel a Tanácsnak a fent említett javaslatra vonatkozó, a Számvevőszék számára 2014. július 18-án küldött véleménykérésére;

tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: „a 2014/24/EU irányelv”) (3) elfogadására, és a koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) elfogadására,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK A TARTALMAT ÉS A JAVASLAT CÉLJÁT ILLETŐEN

A rendeletjavaslat célja

| 1. | Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat célja, hogy e pénzügyi szabályokat összehangolja a 2014/24/EU irányelv és a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU irányelv közbeszerzési szabályaival. |
| --- | --- |

1.

Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat célja, hogy e pénzügyi szabályokat összehangolja a 2014/24/EU irányelv és a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU irányelv közbeszerzési szabályaival.

| 2. | A Számvevőszék helyesli a célul kitűzött összehangolást. Ennek oka elsősorban az, hogy a közbeszerzés jogi keretének javítása a közkiadások hatékonyabbá tétele révén hozzájárul a gondos pénzgazdálkodáshoz és a jogbiztonsághoz: ez utóbbiakra mind a tagállamoknak (5), mind az Uniónak törekedniük kell. Másodsorban az Uniónak a szakpolitikái és tevékenységei (6) közötti összhang céljából, valamint betartva a lojális együttműködés elvét (7) biztosítania kell, hogy az általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályok (a költségvetési rendelet) céljai megegyezzenek a fentebb említett irányelvek céljaival. Továbbá, a megfelelően indokolt esetek kivételével, az Uniónak pontosan át kell vennie az irányelvek rendelkezéseit, legalábbis azokban az esetekben, amikor a tagállamok nem saját belátásuk szerint hajtják végre azokat. |
| --- | --- |

2.

A Számvevőszék helyesli a célul kitűzött összehangolást. Ennek oka elsősorban az, hogy a közbeszerzés jogi keretének javítása a közkiadások hatékonyabbá tétele révén hozzájárul a gondos pénzgazdálkodáshoz és a jogbiztonsághoz: ez utóbbiakra mind a tagállamoknak (5), mind az Uniónak törekedniük kell. Másodsorban az Uniónak a szakpolitikái és tevékenységei (6) közötti összhang céljából, valamint betartva a lojális együttműködés elvét (7) biztosítania kell, hogy az általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályok (a költségvetési rendelet) céljai megegyezzenek a fentebb említett irányelvek céljaival. Továbbá, a megfelelően indokolt esetek kivételével, az Uniónak pontosan át kell vennie az irányelvek rendelkezéseit, legalábbis azokban az esetekben, amikor a tagállamok nem saját belátásuk szerint hajtják végre azokat.

| 3. | Az összehangolás folyamatában a jogalkotó a költségvetési rendeletet módosító szabályokat, a Bizottság pedig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadná el. Mivel a költségvetési rendelet rendelkezései és a végrehajtási szabályok szorosan kapcsolódnak egymáshoz, a Számvevőszék szerint, mielőtt a jogalkotó elfogadná a költségvetési rendelet módosítására irányuló szabályokat, tájékoztatni kellene őt arról, hogy a Bizottság mely módosításokat javasolja a végrehajtási szabályok tekintetében. |
| --- | --- |

3.

Az összehangolás folyamatában a jogalkotó a költségvetési rendeletet módosító szabályokat, a Bizottság pedig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadná el. Mivel a költségvetési rendelet rendelkezései és a végrehajtási szabályok szorosan kapcsolódnak egymáshoz, a Számvevőszék szerint, mielőtt a jogalkotó elfogadná a költségvetési rendelet módosítására irányuló szabályokat, tájékoztatni kellene őt arról, hogy a Bizottság mely módosításokat javasolja a végrehajtási szabályok tekintetében.

| 4. | A költségvetési rendelet módosítására irányuló, a Bizottság által elfogadott javaslat jogszabályi hátterét illetően a Számvevőszék megjegyzi, hogy e javaslat számos olyan jogszabályt is magában foglal, amelyek célja az Európai Unió pénzügyi érdekei védelmének megerősítése az e pénzügyi érdekeket érintő kockázatok gyors feltárására képes rendszer bizottsági bevezetése révén. Ezért az EUMSZ 325. cikkének is a javaslat jogszabályi hátteréül kellene szolgálnia. E cikk azonban nem szerepel a vélemény tárgyát képező javaslat jogszabályi hivatkozásai között. |
| --- | --- |

4.

A költségvetési rendelet módosítására irányuló, a Bizottság által elfogadott javaslat jogszabályi hátterét illetően a Számvevőszék megjegyzi, hogy e javaslat számos olyan jogszabályt is magában foglal, amelyek célja az Európai Unió pénzügyi érdekei védelmének megerősítése az e pénzügyi érdekeket érintő kockázatok gyors feltárására képes rendszer bizottsági bevezetése révén. Ezért az EUMSZ 325. cikkének is a javaslat jogszabályi hátteréül kellene szolgálnia. E cikk azonban nem szerepel a vélemény tárgyát képező javaslat jogszabályi hivatkozásai között.

A döntéshozatali szabályok megszegése; az egyértelműsítés céljának hátráltatása

| 5. | A Számvevőszék véleménye szerint a közbeszerzés témájának a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok közötti megosztása sérti a döntéshozatallal kapcsolatos, a Szerződésekben lefektetett és a Bíróság ítélkezési gyakorlatában pontosított szabályokat, illetve eljárásokat. Ez különösen igaz bizonyos alapkifejezések és -fogalmak használata esetében, amelyekre vonatkozóan sem meghatározás, sem magyarázat nem szerepel a rendeletre irányuló javaslatban (lásd: 21., 23., 35., 39., 41. és 42. bekezdés), noha az EUMSZ 290. cikke alapján csak a pénzügyi szabályok nem alapvető fontosságú rendelkezései képezhetik felhatalmazáson alapuló jogi aktus tárgyát. Az e területen alapvető fontosságú szabályokat az Európai Parlament és a Tanács közös hatáskörébe kell utalni (8). |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék véleménye szerint a közbeszerzés témájának a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok közötti megosztása sérti a döntéshozatallal kapcsolatos, a Szerződésekben lefektetett és a Bíróság ítélkezési gyakorlatában pontosított szabályokat, illetve eljárásokat. Ez különösen igaz bizonyos alapkifejezések és -fogalmak használata esetében, amelyekre vonatkozóan sem meghatározás, sem magyarázat nem szerepel a rendeletre irányuló javaslatban (lásd: 21., 23., 35., 39., 41. és 42. bekezdés), noha az EUMSZ 290. cikke alapján csak a pénzügyi szabályok nem alapvető fontosságú rendelkezései képezhetik felhatalmazáson alapuló jogi aktus tárgyát. Az e területen alapvető fontosságú szabályokat az Európai Parlament és a Tanács közös hatáskörébe kell utalni (8).

| 6. | A Számvevőszék ezért úgy véli, hogy a jogalkotó a 290. cikk alapján nem hatalmazhatja fel a Bizottságot annak meghatározására, hogy melyek a közbeszerzéssel kapcsolatos alapvető fontosságú rendelkezések – a rendeletre irányuló jelenlegi javaslat révén azonban ezt tenné. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ezért úgy véli, hogy a jogalkotó a 290. cikk alapján nem hatalmazhatja fel a Bizottságot annak meghatározására, hogy melyek a közbeszerzéssel kapcsolatos alapvető fontosságú rendelkezések – a rendeletre irányuló jelenlegi javaslat révén azonban ezt tenné.

| 7. | Továbbá, mivel a javaslat a közbeszerzéssel kapcsolatos legtöbb alapkifejezést és fogalmat valószínűleg a végrehajtási szabályokat tartalmazó rendeletbe kívánja helyezni, a Számvevőszék nem tudja megítélni, hogy a módosítás teljes mértékben eléri-e a közbeszerzési szabályok egyértelműsítésének célját. Szeretnénk e tekintetben megjegyezni, hogy a jogbiztonság megfelelőbb biztosítása és az Európai Unió Bírósága vonatkozó ítélkezési gyakorlatának jogszabályba építése céljából a közbeszerzési irányelv törekszik néhány alapfogalom tisztázására (9). |
| --- | --- |

7.

Továbbá, mivel a javaslat a közbeszerzéssel kapcsolatos legtöbb alapkifejezést és fogalmat valószínűleg a végrehajtási szabályokat tartalmazó rendeletbe kívánja helyezni, a Számvevőszék nem tudja megítélni, hogy a módosítás teljes mértékben eléri-e a közbeszerzési szabályok egyértelműsítésének célját. Szeretnénk e tekintetben megjegyezni, hogy a jogbiztonság megfelelőbb biztosítása és az Európai Unió Bírósága vonatkozó ítélkezési gyakorlatának jogszabályba építése céljából a közbeszerzési irányelv törekszik néhány alapfogalom tisztázására (9).

| 8. | Végezetül, ez a felosztás a közbeszerzési szabályok reformjának mögöttes céljára, az egyértelműsítésre is negatív hatással van, amely cél alapul szolgált a 2014/24/EU irányelv szövegének kialakításához és szerkezetéhez. Az intézményekre alkalmazandó beszerzési szabályok megértése ugyanis bonyolultabb lesz, ha az összehangolást két jogi aktus párhuzamos módosításaként képzeljük el, és ha úgy veszünk át rendelkezéseket az irányelvből, hogy nem tartjuk meg a normaszöveg szerkezetét (10). |
| --- | --- |

8.

Végezetül, ez a felosztás a közbeszerzési szabályok reformjának mögöttes céljára, az egyértelműsítésre is negatív hatással van, amely cél alapul szolgált a 2014/24/EU irányelv szövegének kialakításához és szerkezetéhez. Az intézményekre alkalmazandó beszerzési szabályok megértése ugyanis bonyolultabb lesz, ha az összehangolást két jogi aktus párhuzamos módosításaként képzeljük el, és ha úgy veszünk át rendelkezéseket az irányelvből, hogy nem tartjuk meg a normaszöveg szerkezetét (10).

| 9. | A Számvevőszék azt ajánlja, hogy a döntéshozatali folyamatnak való megfelelés és az egyértelműsítés célkitűzése kapjon elsőbbséget. A Számvevőszék véleménye szerint ez a célkitűzés az intézményekre alkalmazandó valamennyi közbeszerzési szabálynak egy külön rendeletben való egységes szerkezetbe foglalásával érhető el, ami megkönnyítené a szabályok érthetőségét és alkalmazását (11). |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék azt ajánlja, hogy a döntéshozatali folyamatnak való megfelelés és az egyértelműsítés célkitűzése kapjon elsőbbséget. A Számvevőszék véleménye szerint ez a célkitűzés az intézményekre alkalmazandó valamennyi közbeszerzési szabálynak egy külön rendeletben való egységes szerkezetbe foglalásával érhető el, ami megkönnyítené a szabályok érthetőségét és alkalmazását (11).

A pénzügyi szabályok nincsenek teljes mértékben összehangolva a közbeszerzési szabályok felülvizsgálatáról és korszerűsítéséről szóló irányelvek célkitűzéseivel

| 10. | A közbeszerzési szabályoknak a 2014/23/EU és a 2014/24/EU beszerzési irányelvek elfogadásával történő felülvizsgálatának és korszerűsítésének a célja „a közkiadások hatékonyságának növelése, elősegítve különösen a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) a közbeszerzésben való részvételét, valamint az, hogy a beszerzők jobban fel tudják használni a közbeszerzést a közös társadalmi célok támogatására” (12). |
| --- | --- |

10.

A közbeszerzési szabályoknak a 2014/23/EU és a 2014/24/EU beszerzési irányelvek elfogadásával történő felülvizsgálatának és korszerűsítésének a célja „a közkiadások hatékonyságának növelése, elősegítve különösen a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) a közbeszerzésben való részvételét, valamint az, hogy a beszerzők jobban fel tudják használni a közbeszerzést a közös társadalmi célok támogatására” (12).

| 11. | A Számvevőszék azt ajánlja, hogy a javasolt rendelet preambulumbekezdései világosan emlékeztessenek ezekre a célokra. A jelenlegi javaslatban azok csak részben szerepelnek az indokolásban, amely szerint „olyan új rendelkezések bevezetésére került sor, mint például [...] a környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezéseknek való megfelelés mint kulcsfontosságú követelmény ...”. A célkitűzéseket a rendelet rendelkező részében is egyértelműbben kell szerepeltetni. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék azt ajánlja, hogy a javasolt rendelet preambulumbekezdései világosan emlékeztessenek ezekre a célokra. A jelenlegi javaslatban azok csak részben szerepelnek az indokolásban, amely szerint „olyan új rendelkezések bevezetésére került sor, mint például [...] a környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezéseknek való megfelelés mint kulcsfontosságú követelmény ...”. A célkitűzéseket a rendelet rendelkező részében is egyértelműbben kell szerepeltetni.

| 12. | Ezért először is a közbeszerzésnek a közös társadalmi célok támogatására való jobb felhasználásával kapcsolatos célt világosan kell megfogalmazni, pontosítva ugyanakkor azt is, hogy a közbeszerzés e módon történő alkalmazása nem sértheti az uniós költségvetéssel kapcsolatos gondos pénzgazdálkodás elvét. Másodsorban a környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezéseknek való megfelelés követelményét a beszerzésre alkalmazandó általános elvek között ismételten szerepeltetni kell (lásd: 20. bekezdés), hozzátéve, melyek azok a konkrét szankciók, amelyekkel a szabályokat be nem tartó pályázók, illetve szerződő felek sújthatók (lásd: 34. és 40. bekezdés). |
| --- | --- |

12.

Ezért először is a közbeszerzésnek a közös társadalmi célok támogatására való jobb felhasználásával kapcsolatos célt világosan kell megfogalmazni, pontosítva ugyanakkor azt is, hogy a közbeszerzés e módon történő alkalmazása nem sértheti az uniós költségvetéssel kapcsolatos gondos pénzgazdálkodás elvét. Másodsorban a környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezéseknek való megfelelés követelményét a beszerzésre alkalmazandó általános elvek között ismételten szerepeltetni kell (lásd: 20. bekezdés), hozzátéve, melyek azok a konkrét szankciók, amelyekkel a szabályokat be nem tartó pályázók, illetve szerződő felek sújthatók (lásd: 34. és 40. bekezdés).

| 13. | A Számvevőszék ismételten felhívja a figyelmet azon észrevételére, hogy jelenleg a zöld közbeszerzés tekintetében az uniós intézményekre vonatkozó jogi kötelezettségek megengedőbbek, mint amelyeket az uniós jogszabályok a tagállami hatóságok számára írnak elő (13). Az ágazatspecifikus irányelvek előírják a tagállami hatóságok számára, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében aknázzák ki a közbeszerzésben rejlő lehetőségeket. Ezeknek a követelményeknek (14) ezért az uniós intézmények közbeszerzéseire is vonatkozniuk kell. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék ismételten felhívja a figyelmet azon észrevételére, hogy jelenleg a zöld közbeszerzés tekintetében az uniós intézményekre vonatkozó jogi kötelezettségek megengedőbbek, mint amelyeket az uniós jogszabályok a tagállami hatóságok számára írnak elő (13). Az ágazatspecifikus irányelvek előírják a tagállami hatóságok számára, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében aknázzák ki a közbeszerzésben rejlő lehetőségeket. Ezeknek a követelményeknek (14) ezért az uniós intézmények közbeszerzéseire is vonatkozniuk kell.

| 14. | A kis- és középvállalkozások közbeszerzésbe való bevonásának megkönnyítésével kapcsolatos célkitűzést szintén egyértelműen ki kell fejezni a rendeletre irányuló javaslatban. A Számvevőszék véleménye szerint a kkv-k bevonásának megkönnyítéséhez különösen a következő területeket kell szabályozni: az arra irányuló kötelezettség, hogy az ajánlatkérő szervek indokolják a döntésüket, ha nem tagolják a közbeszerzéseket részekre (a 2014/24/EU irányelv 46. cikkének (1) bekezdése), az e-Certis adatbázis kötelező használata (61. cikk), az alvállalkozóknak teljesített közvetlen kifizetések (71. cikk (7) bekezdés), a közbeszerzési szabályok alkalmazásának monitoringja (83. cikk (3) bekezdés), valamint az uniós intézményekre és szervekre vonatkozó kötelező erejű közbeszerzési jogszabályok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos információk és iránymutatások elérhetővé tétele a nyilvánosság számára (83. cikk (4) bekezdés). |
| --- | --- |

14.

A kis- és középvállalkozások közbeszerzésbe való bevonásának megkönnyítésével kapcsolatos célkitűzést szintén egyértelműen ki kell fejezni a rendeletre irányuló javaslatban. A Számvevőszék véleménye szerint a kkv-k bevonásának megkönnyítéséhez különösen a következő területeket kell szabályozni: az arra irányuló kötelezettség, hogy az ajánlatkérő szervek indokolják a döntésüket, ha nem tagolják a közbeszerzéseket részekre (a 2014/24/EU irányelv 46. cikkének (1) bekezdése), az e-Certis adatbázis kötelező használata (61. cikk), az alvállalkozóknak teljesített közvetlen kifizetések (71. cikk (7) bekezdés), a közbeszerzési szabályok alkalmazásának monitoringja (83. cikk (3) bekezdés), valamint az uniós intézményekre és szervekre vonatkozó kötelező erejű közbeszerzési jogszabályok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos információk és iránymutatások elérhetővé tétele a nyilvánosság számára (83. cikk (4) bekezdés).

A javasolt mechanizmusok nem állnak összhangban az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmével

| 15. | A Számvevőszék mindenképpen támogatja az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmét célzó, hatásos kockázatfeltáró rendszer révén bevezetendő, szigorúbb intézkedéseket. A Számvevőszék véleménye szerint továbbra is a Bizottságnak kell maradnia az egyetlen olyan intézménynek, amely illetékes a kizárások központi adatbázisának kezelésében, a többi uniós intézmény és szerv által megküldött időszerű információk alapján. |
| --- | --- |

15.

A Számvevőszék mindenképpen támogatja az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmét célzó, hatásos kockázatfeltáró rendszer révén bevezetendő, szigorúbb intézkedéseket. A Számvevőszék véleménye szerint továbbra is a Bizottságnak kell maradnia az egyetlen olyan intézménynek, amely illetékes a kizárások központi adatbázisának kezelésében, a többi uniós intézmény és szerv által megküldött időszerű információk alapján.

| 16. | A rendeletjavaslat 106. és 108. cikkének rendelkezései azonban, amelyek a Bizottság által működtetendő, a gazdasági szereplőkre vonatkozó központosított szankciórendszer ad hoc testületek révén történő létrehozására vonatkoznak, többségükben nem egyeztethetők össze az egyéb intézmények és szervek szervezeti kérdéseket érintő önállóságával. Egy ilyen rendszer megfosztaná ezen intézményeket és szerveket saját közbeszerzési eljárásaik ellenőrzésétől és saját szerződéseik kezelésétől annak ellenére, hogy a Szerződés és a költségvetési rendelet biztosítja számukra ezt az önállóságot, és engedélyező hatóságként ők a legalkalmasabbak az ilyen ellenőrzések gyakorlására. Aggályos továbbá, hogy a javasolt döntéshozatali folyamat hosszadalmas és bonyolult lenne, márpedig ezen a területen elengedhetetlen az azonnali fellépés. A rendszer valószínűleg összeférhetetlenségeket is eredményezne a pénzügyi érdekek védelméért felelős hatóságok és testületek között, különös tekintettel az OLAF-ra (15). |
| --- | --- |

16.

A rendeletjavaslat 106. és 108. cikkének rendelkezései azonban, amelyek a Bizottság által működtetendő, a gazdasági szereplőkre vonatkozó központosított szankciórendszer ad hoc testületek révén történő létrehozására vonatkoznak, többségükben nem egyeztethetők össze az egyéb intézmények és szervek szervezeti kérdéseket érintő önállóságával. Egy ilyen rendszer megfosztaná ezen intézményeket és szerveket saját közbeszerzési eljárásaik ellenőrzésétől és saját szerződéseik kezelésétől annak ellenére, hogy a Szerződés és a költségvetési rendelet biztosítja számukra ezt az önállóságot, és engedélyező hatóságként ők a legalkalmasabbak az ilyen ellenőrzések gyakorlására. Aggályos továbbá, hogy a javasolt döntéshozatali folyamat hosszadalmas és bonyolult lenne, márpedig ezen a területen elengedhetetlen az azonnali fellépés. A rendszer valószínűleg összeférhetetlenségeket is eredményezne a pénzügyi érdekek védelméért felelős hatóságok és testületek között, különös tekintettel az OLAF-ra (15).

| 17. | Fontos szem előtt tartani, hogy az egyes gazdasági szereplők közbeszerzési eljárásból való kizárására, illetve elutasítására irányuló intézkedések megegyeznek az olyan kizáró szankciókkal, amelyeket a nemzeti büntető joghatóságok jogi személyekre nézve érvényesíthetnek. A Számvevőszék úgy véli, hogy a rendeletjavaslatban felvázolt rendszert felül kell vizsgálni a szankciók jogszerűségének és arányosságának, valamint a védelemhez való jog tiszteletben tartásának elve fényében. |
| --- | --- |

17.

Fontos szem előtt tartani, hogy az egyes gazdasági szereplők közbeszerzési eljárásból való kizárására, illetve elutasítására irányuló intézkedések megegyeznek az olyan kizáró szankciókkal, amelyeket a nemzeti büntető joghatóságok jogi személyekre nézve érvényesíthetnek. A Számvevőszék úgy véli, hogy a rendeletjavaslatban felvázolt rendszert felül kell vizsgálni a szankciók jogszerűségének és arányosságának, valamint a védelemhez való jog tiszteletben tartásának elve fényében.

| 18. | Végezetül a kizárás jelenlegi rendszerének módosításához vezető okokat világosabban kell szerepeltetni a preambulumban. Bár általánosságban megfogalmazták a szabályok ehhez kapcsolódóan történő javításának célját, azt azonban nem lehet megállapítani, hogy konkrétan a rendszer mely elemeinek javításáról lenne szó. |
| --- | --- |

18.

Végezetül a kizárás jelenlegi rendszerének módosításához vezető okokat világosabban kell szerepeltetni a preambulumban. Bár általánosságban megfogalmazták a szabályok ehhez kapcsolódóan történő javításának célját, azt azonban nem lehet megállapítani, hogy konkrétan a rendszer mely elemeinek javításáról lenne szó.

II.   AZ EGYES CIKKEKRE VONATKOZÓ MEGJEGYZÉSEK

| 19. | Ez a szakasz a Számvevőszék rendeletjavaslatra vonatkozó elemzését tartalmazza egyrészt a közbeszerzési szabályok felülvizsgálatával és korszerűsítésével kapcsolatos azon célok szempontjából, amelyek a fent említett közbeszerzési irányelvek elfogadásához is alapul szolgáltak, másrészt az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatos cél szempontjából. A Számvevőszék a javaslat minden cikkét megvizsgálta e célok teljesülése szempontjából. Abban az esetben teszünk megjegyzést, ha az irányelvekkel való összehangolás folyamata hiányosnak tűnik vagy a javasolt mechanizmus a pénzügyi érdekek védelme szempontjából javításra szorul. |
| --- | --- |

19.

Ez a szakasz a Számvevőszék rendeletjavaslatra vonatkozó elemzését tartalmazza egyrészt a közbeszerzési szabályok felülvizsgálatával és korszerűsítésével kapcsolatos azon célok szempontjából, amelyek a fent említett közbeszerzési irányelvek elfogadásához is alapul szolgáltak, másrészt az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatos cél szempontjából. A Számvevőszék a javaslat minden cikkét megvizsgálta e célok teljesülése szempontjából. Abban az esetben teszünk megjegyzést, ha az irányelvekkel való összehangolás folyamata hiányosnak tűnik vagy a javasolt mechanizmus a pénzügyi érdekek védelme szempontjából javításra szorul.

102. cikk

   (16)

  – A közbeszerzési eljárásokra és szerződésekre alkalmazandó elvek

| 20. | A Számvevőszék úgy véli, hogy a cikket – a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (2) bekezdése mintájára – a szerződések jogszerű teljesítésére vonatkozó és az elérendő szükséges társadalmi célokat figyelembe vevő általános elvvel kell kiegészíteni. Javasoljuk, hogy a 102. cikk a következő bekezdéssel egészüljön ki:
  „Az ajánlatkérő szervek a közbeszerzési szerződések odaítélése és teljesítése során megfelelő intézkedéseket hoznak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés támogatása érdekében, valamint annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők betartsák a vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a 2014/24/EU irányelv X. mellékletében felsorolt nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő.” |
| --- | --- |

20.

A Számvevőszék úgy véli, hogy a cikket – a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (2) bekezdése mintájára – a szerződések jogszerű teljesítésére vonatkozó és az elérendő szükséges társadalmi célokat figyelembe vevő általános elvvel kell kiegészíteni. Javasoljuk, hogy a 102. cikk a következő bekezdéssel egészüljön ki:

„Az ajánlatkérő szervek a közbeszerzési szerződések odaítélése és teljesítése során megfelelő intézkedéseket hoznak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés támogatása érdekében, valamint annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők betartsák a vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a 2014/24/EU irányelv X. mellékletében felsorolt nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő.”

104. cikk – Közbeszerzési eljárások

| 21. | A rendeletjavaslat 104. cikkének (1) bekezdése felsorolja a közbeszerzési eljárásokat. A cikket ki kell bővíteni az egyes eljárások meghatározásával, valamint azzal, hogy a kivételes jellegű eljárások (tárgyalásos (verseny)eljárás, versenypárbeszéd, tárgyalásos eljárás) mely feltételek mellett alkalmazhatók. Ezek a közbeszerzés alapfogalmai közé tartoznak, amelyeket nem lehet az EUMSZ 290. cikke alapján értelmezni. |
| --- | --- |

21.

A rendeletjavaslat 104. cikkének (1) bekezdése felsorolja a közbeszerzési eljárásokat. A cikket ki kell bővíteni az egyes eljárások meghatározásával, valamint azzal, hogy a kivételes jellegű eljárások (tárgyalásos (verseny)eljárás, versenypárbeszéd, tárgyalásos eljárás) mely feltételek mellett alkalmazhatók. Ezek a közbeszerzés alapfogalmai közé tartoznak, amelyeket nem lehet az EUMSZ 290. cikke alapján értelmezni.

| 22. | Az egyértelműség és a teljesség kedvéért a javaslat 104. cikkének (5) bekezdését a következők szerint kell kibővíteni és módosítani: „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a 2014/24/EU irányelv 4. cikke (a) és (b) pontjában megállapított értékhatárok feletti és alatti koncessziós szerződések, illetve közbeszerzési szerződések odaítéléséhez folytatott közbeszerzési eljárások típusaival, a dinamikus beszerzési rendszerrel, valamint a közös és intézményközi közbeszerzési eljárásokkal, a kis értékű szerződésekkel, valamint a számla ellenében történő kifizetésekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.” |
| --- | --- |

22.

Az egyértelműség és a teljesség kedvéért a javaslat 104. cikkének (5) bekezdését a következők szerint kell kibővíteni és módosítani: „A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a 2014/24/EU irányelv 4. cikke (a) és (b) pontjában megállapított értékhatárok feletti és alatti koncessziós szerződések, illetve közbeszerzési szerződések odaítéléséhez folytatott közbeszerzési eljárások típusaival, a dinamikus beszerzési rendszerrel, valamint a közös és intézményközi közbeszerzési eljárásokkal, a kis értékű szerződésekkel, valamint a számla ellenében történő kifizetésekkel kapcsolatos részletes szabályokra vonatkozóan.”

106. és 108. cikk – Kizárási kritériumok és kizárási rendszer

| 23. | Tekintettel a közbeszerzésből való kizárás gazdasági szereplőkre kivethető szankciójának jellegére, azokat a helyzeteket és körülményeket, amelyekben, illetve amelyek között a szankció alkalmazható, világos, pontos és szűken értelmezhető jogi keretekbe kell helyezni. E tekintetben azonban a javasolt szöveg jócskán bővelkedik pontatlanságokban, különösen ami a következő területeket illeti:






  — | Nincs meghatározva, hogyan értelmezendő a „közigazgatási határozatnak” a 106. cikk (1) bekezdés b), c) és f) pontjában szereplő fogalma. Egy ilyen jellegű határozat nem felelne meg a jogerős ítéletnek, kivéve, ha kimondják, mint pl. az irányelv 57. cikkében, hogy olyan közigazgatási határozatról van szó, „amely a gazdasági szereplő székhelye szerinti ország vagy az ajánlatkérő szerv székhelye szerinti tagállam jogi rendelkezései szerint jogerős és kötelező”. |
| --- | --- | --- |

23.

Tekintettel a közbeszerzésből való kizárás gazdasági szereplőkre kivethető szankciójának jellegére, azokat a helyzeteket és körülményeket, amelyekben, illetve amelyek között a szankció alkalmazható, világos, pontos és szűken értelmezhető jogi keretekbe kell helyezni. E tekintetben azonban a javasolt szöveg jócskán bővelkedik pontatlanságokban, különösen ami a következő területeket illeti:

—

Nincs meghatározva, hogyan értelmezendő a „közigazgatási határozatnak” a 106. cikk (1) bekezdés b), c) és f) pontjában szereplő fogalma. Egy ilyen jellegű határozat nem felelne meg a jogerős ítéletnek, kivéve, ha kimondják, mint pl. az irányelv 57. cikkében, hogy olyan közigazgatási határozatról van szó, „amely a gazdasági szereplő székhelye szerinti ország vagy az ajánlatkérő szerv székhelye szerinti tagállam jogi rendelkezései szerint jogerős és kötelező”.

| — | Figyelemmel konkrétan a 106. cikk (1) bekezdésének d) pontjában hivatkozott esetekre, a javaslatot ki kell egészíteni és ezáltal hozzá kell igazítani a 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdéséhez. Ezen az alapon a kizárás szükségessége e téren ugyanis csak akkor igazolható, ha a gazdasági szereplőre (vagy képviselőjére) vonatkozóan jogerős ítélet született a kérdéses bűncselekmények elkövetéséért. A 108. cikkben említett ad hoc testület nem lenne illetékes az ilyen jellegű bűncselekmények bizonyításában. Jogosan tehető fel a kérdés, hogy egy ilyen szerv hogyan lehetne képes bizonyítani a csalást, korrupciót vagy a gyermekmunkát. Megjegyzendő, hogy amennyiben csalásra vagy korrupcióra utaló magatartás tapasztalható uniós finanszírozású közbeszerzési eljárások során vagy támogatási szerződések keretében, és ezzel kapcsolatban nem született jogerős ítélet, a 106. cikk (1) bekezdésének b), illetve f) pontja alapján a felelősök kizárhatók a közbeszerzésből, mivel az ilyen magatartás szabálytalanságként határozható meg (17), illetve súlyos szakmai kötelezettségszegésnek is tekinthető.
  Nem szabad elfelejteni továbbá azt sem, hogy a gazdasági szereplőket akkor is kizárnák a részvételből, ha nemzetközi (ENSZ vagy EU) vagy nemzeti pénzügyi szankcióval összefüggésben források befagyasztásáról szóló döntés vonatkozna rájuk. Az ajánlatkérő szervre nézve kötelezők lennének egy ilyen döntés hatásai, függetlenül a költségvetési rendelet 206. cikkének alkalmazásától. Az alábbi javaslat született:
  „A gazdasági szereplőt az alábbi esetekben ki kell zárni a közbeszerzési eljárásban való részvételből:
  [...]






  d) | a 108. cikkben említett testület döntése, illetve jogerős ítélet megállapítása szerint bizonyítottan elkövette a következők valamelyikét: csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel, pénzmosás, terrorizmus finanszírozása, terrorizmussal összefüggő bűncselekmények, gyermekmunka, illetve az emberkereskedelem egyéb formái, amennyiben megállapítható, hogy a gazdasági szereplőre vonatkozóan a fenti okok valamelyike miatt jogerős ítélet született, illetve vagyona befagyasztásával járó nemzeti vagy nemzetközi szankciók léptek életbe; |
| --- | --- | --- |

—

Figyelemmel konkrétan a 106. cikk (1) bekezdésének d) pontjában hivatkozott esetekre, a javaslatot ki kell egészíteni és ezáltal hozzá kell igazítani a 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdéséhez. Ezen az alapon a kizárás szükségessége e téren ugyanis csak akkor igazolható, ha a gazdasági szereplőre (vagy képviselőjére) vonatkozóan jogerős ítélet született a kérdéses bűncselekmények elkövetéséért. A 108. cikkben említett ad hoc testület nem lenne illetékes az ilyen jellegű bűncselekmények bizonyításában. Jogosan tehető fel a kérdés, hogy egy ilyen szerv hogyan lehetne képes bizonyítani a csalást, korrupciót vagy a gyermekmunkát. Megjegyzendő, hogy amennyiben csalásra vagy korrupcióra utaló magatartás tapasztalható uniós finanszírozású közbeszerzési eljárások során vagy támogatási szerződések keretében, és ezzel kapcsolatban nem született jogerős ítélet, a 106. cikk (1) bekezdésének b), illetve f) pontja alapján a felelősök kizárhatók a közbeszerzésből, mivel az ilyen magatartás szabálytalanságként határozható meg (17), illetve súlyos szakmai kötelezettségszegésnek is tekinthető.

Nem szabad elfelejteni továbbá azt sem, hogy a gazdasági szereplőket akkor is kizárnák a részvételből, ha nemzetközi (ENSZ vagy EU) vagy nemzeti pénzügyi szankcióval összefüggésben források befagyasztásáról szóló döntés vonatkozna rájuk. Az ajánlatkérő szervre nézve kötelezők lennének egy ilyen döntés hatásai, függetlenül a költségvetési rendelet 206. cikkének alkalmazásától. Az alábbi javaslat született:

„A gazdasági szereplőt az alábbi esetekben ki kell zárni a közbeszerzési eljárásban való részvételből:

[...]

d)

a 108. cikkben említett testület döntése, illetve jogerős ítélet megállapítása szerint bizonyítottan elkövette a következők valamelyikét: csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel, pénzmosás, terrorizmus finanszírozása, terrorizmussal összefüggő bűncselekmények, gyermekmunka, illetve az emberkereskedelem egyéb formái, amennyiben megállapítható, hogy a gazdasági szereplőre vonatkozóan a fenti okok valamelyike miatt jogerős ítélet született, illetve vagyona befagyasztásával járó nemzeti vagy nemzetközi szankciók léptek életbe;

[...].”

| — | A javaslat nem tartalmazza az olyan alapfogalmak meghatározását, mint pl. a súlyos szerződésszegés, a súlyos szakmai kötelezettségszegés, a szabálytalanság stb., amelyek alapján a gazdasági szereplő kizárható a közbeszerzésből. |
| --- | --- |

—

A javaslat nem tartalmazza az olyan alapfogalmak meghatározását, mint pl. a súlyos szerződésszegés, a súlyos szakmai kötelezettségszegés, a szabálytalanság stb., amelyek alapján a gazdasági szereplő kizárható a közbeszerzésből.

| — | A javaslat nem rendelkezik az említett ad hoc testületek működéséről, illetve arról, hogy ezek milyen vizsgálati hatáskörrel rendelkeznek, a költségvetési rendeletnek azonban ezekre a szempontokra is ki kell térnie. |
| --- | --- |

—

A javaslat nem rendelkezik az említett ad hoc testületek működéséről, illetve arról, hogy ezek milyen vizsgálati hatáskörrel rendelkeznek, a költségvetési rendeletnek azonban ezekre a szempontokra is ki kell térnie.

| — | A 108. cikk (2) bekezdése nem pontosítja, hogy az adott területért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő „a költségvetés végrehajtása során” milyen jellegű „megelőző átmeneti és fenntartó intézkedéseket” hozhat, amennyiben a testület (még) nem hagyta jóvá a kizárást. A 107. cikk (lásd: lent) értelmében a gazdasági szereplő csak akkor zárható ki egy adott közbeszerzési eljárásból – illetve részvétele akkor utasítható vissza –, ha felmerül a 107. cikkben hivatkozott helyzetek valamelyike, ez azonban nem lehet megelőző jellegű átmeneti intézkedés. Egy szereplő adott eljárásban való részvételének elutasítása nem lehet átmeneti jellegű. Ebből következően a javaslatot ki kell egészíteni megadva, hogy adott területért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő milyen más hasznos intézkedéseket hozhat. |
| --- | --- |

—

A 108. cikk (2) bekezdése nem pontosítja, hogy az adott területért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő „a költségvetés végrehajtása során” milyen jellegű „megelőző átmeneti és fenntartó intézkedéseket” hozhat, amennyiben a testület (még) nem hagyta jóvá a kizárást. A 107. cikk (lásd: lent) értelmében a gazdasági szereplő csak akkor zárható ki egy adott közbeszerzési eljárásból – illetve részvétele akkor utasítható vissza –, ha felmerül a 107. cikkben hivatkozott helyzetek valamelyike, ez azonban nem lehet megelőző jellegű átmeneti intézkedés. Egy szereplő adott eljárásban való részvételének elutasítása nem lehet átmeneti jellegű. Ebből következően a javaslatot ki kell egészíteni megadva, hogy adott területért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő milyen más hasznos intézkedéseket hozhat.

| — | A szöveg nem foglalkozik a kettős szankcionálás kérdésével. Világossá kell tenni, hogy adott kizárásról szóló, már meghozott döntés nem hozható meg még egyszer, amennyiben az OLAF később az ügyet a tagállami igazságügyi hatóság hatáskörébe utalja, és a tagállam büntetőjogi szankciókat alkalmaz. |
| --- | --- |

—

A szöveg nem foglalkozik a kettős szankcionálás kérdésével. Világossá kell tenni, hogy adott kizárásról szóló, már meghozott döntés nem hozható meg még egyszer, amennyiben az OLAF később az ügyet a tagállami igazságügyi hatóság hatáskörébe utalja, és a tagállam büntetőjogi szankciókat alkalmaz.

| 24. | A javaslat értelmében a kizáráshoz vezető körülmények súlyos szerződésszegés esetén (106. cikk (1) bekezdésének e) pontja) olyan esetekre korlátozódnának, amelyek az Unió pénzügyi érdekeit veszélyeztetik, mivel a 108. cikkben hivatkozott testület intézkedési köre is az ilyen esetekre korlátozódik. Mindazonáltal előfordulhat, hogy bár a szerződő fél súlyos szerződésszegést követ el, ez mégsem jár szükségszerűen az Unió pénzügyi érdekeinek veszélyeztetésével. Lehetségessé kell tenni továbbá a gazdasági szereplő kizárását, ha e szereplő nem tett eleget a 2014/24/EU irányelv 18. cikke (2) bekezdésében szereplő (és a javaslat 102. cikkében átvett – lásd: fent) vonatkozó kötelezettségeknek, hasonlóan az említett irányelv 57. cikke (4) bekezdése a) pontjához. |
| --- | --- |

24.

A javaslat értelmében a kizáráshoz vezető körülmények súlyos szerződésszegés esetén (106. cikk (1) bekezdésének e) pontja) olyan esetekre korlátozódnának, amelyek az Unió pénzügyi érdekeit veszélyeztetik, mivel a 108. cikkben hivatkozott testület intézkedési köre is az ilyen esetekre korlátozódik. Mindazonáltal előfordulhat, hogy bár a szerződő fél súlyos szerződésszegést követ el, ez mégsem jár szükségszerűen az Unió pénzügyi érdekeinek veszélyeztetésével. Lehetségessé kell tenni továbbá a gazdasági szereplő kizárását, ha e szereplő nem tett eleget a 2014/24/EU irányelv 18. cikke (2) bekezdésében szereplő (és a javaslat 102. cikkében átvett – lásd: fent) vonatkozó kötelezettségeknek, hasonlóan az említett irányelv 57. cikke (4) bekezdése a) pontjához.

| 25. | A kizárást mint szankciót alkalmazó, és ezt megfelelően kihirdető illetékes hatóság kérdését szintén tisztázni kell. Egyrészt a javaslat nem tárgyalja ezeket a kérdéseket az olyan kizárási ügyek tekintetében, amelyben nincs szükség a testület fellépésére, például mert a gazdasági szereplőre vonatkozóan már született jogerős ítélet vagy mert csődeljárás van folyamatban. Másrészt, amennyiben a 108. cikk rendelkezéseinek megfelelően létrehozott testület döntésére lehet számítani egy kizárási ügyben, úgy tűnhet, hogy csak ez a testület hozhatna döntést kizárásról, illetve pénzügyi szankciókról, megfosztva ezzel az ajánlatkérő szervet attól az önálló döntéshozatali hatáskörtől, amellyel az ilyen jellegű esetekben rendelkezett, és amely szükséges számára a közigazgatási tevékenységek eredményes elvégzéséhez. Annak megállapításában tehát, hogy súlyos szerződésszegésnek (106. cikk (1) bekezdésének e) pontja) tekinthető-e az adott helyzet, az ajánlatkérő szerv a legilletékesebb. Az ad hoc testület fellépése nem indokolt, és az az intézményi önállóságot is sértené. |
| --- | --- |

25.

A kizárást mint szankciót alkalmazó, és ezt megfelelően kihirdető illetékes hatóság kérdését szintén tisztázni kell. Egyrészt a javaslat nem tárgyalja ezeket a kérdéseket az olyan kizárási ügyek tekintetében, amelyben nincs szükség a testület fellépésére, például mert a gazdasági szereplőre vonatkozóan már született jogerős ítélet vagy mert csődeljárás van folyamatban. Másrészt, amennyiben a 108. cikk rendelkezéseinek megfelelően létrehozott testület döntésére lehet számítani egy kizárási ügyben, úgy tűnhet, hogy csak ez a testület hozhatna döntést kizárásról, illetve pénzügyi szankciókról, megfosztva ezzel az ajánlatkérő szervet attól az önálló döntéshozatali hatáskörtől, amellyel az ilyen jellegű esetekben rendelkezett, és amely szükséges számára a közigazgatási tevékenységek eredményes elvégzéséhez. Annak megállapításában tehát, hogy súlyos szerződésszegésnek (106. cikk (1) bekezdésének e) pontja) tekinthető-e az adott helyzet, az ajánlatkérő szerv a legilletékesebb. Az ad hoc testület fellépése nem indokolt, és az az intézményi önállóságot is sértené.

| 26. | A javaslat 106. cikkének (3) bekezdése a szankcionálás tekintetében ismét döntéshozatali hatáskörrel ruházza fel az ajánlatkérő szervet. Ez láthatólag nincs összhangban a 108. cikk mögöttes érvelésével, amelynek értelmében a kizárással mint szankcióval kapcsolatos döntéseket a Bizottságnak – egy ebből a célból létrehozott testület révén – kell meghoznia. Logikus lenne tehát, ha ez a rendelkezés a gazdasági szereplő adott eljárásban való részvételének elutasítását tárgyaló 107. cikkhez kerülne, mivel az ajánlatkérő szerv ebben az összefüggésben ítélheti meg, hogy az adott, általa indított közbeszerzési eljárásban alkalmazza, illetve fenntartja-e a kizárást. |
| --- | --- |

26.

A javaslat 106. cikkének (3) bekezdése a szankcionálás tekintetében ismét döntéshozatali hatáskörrel ruházza fel az ajánlatkérő szervet. Ez láthatólag nincs összhangban a 108. cikk mögöttes érvelésével, amelynek értelmében a kizárással mint szankcióval kapcsolatos döntéseket a Bizottságnak – egy ebből a célból létrehozott testület révén – kell meghoznia. Logikus lenne tehát, ha ez a rendelkezés a gazdasági szereplő adott eljárásban való részvételének elutasítását tárgyaló 107. cikkhez kerülne, mivel az ajánlatkérő szerv ebben az összefüggésben ítélheti meg, hogy az adott, általa indított közbeszerzési eljárásban alkalmazza, illetve fenntartja-e a kizárást.

| 27. | Tekintettel a jogorvoslati eszközökkel kapcsolatos átláthatóság követelményére (a költségvetési rendelet 97. cikke), tisztázni kell az illetékes döntéshozatali hatóság kérdését is. Ha a testület szankcionálásról (kizárás vagy pénzügyi szankció) hoz döntést, a döntések elleni fellebbezéseket a nevében eljáró testületet létrehozó Bizottsággal szemben kell benyújtani. Ez egyben azt is jelenti, hogy az ajánlatkérő szerv pályázatokat vagy ajánlatokat elutasító, a testület által elhatározott kizárási szankcióval indokolt döntései elleni fellebbezések nem elfogadhatók, mivel a sérelmet okozó jogi aktus a szankcióról szóló döntés (lásd még: 32. bekezdés). |
| --- | --- |

27.

Tekintettel a jogorvoslati eszközökkel kapcsolatos átláthatóság követelményére (a költségvetési rendelet 97. cikke), tisztázni kell az illetékes döntéshozatali hatóság kérdését is. Ha a testület szankcionálásról (kizárás vagy pénzügyi szankció) hoz döntést, a döntések elleni fellebbezéseket a nevében eljáró testületet létrehozó Bizottsággal szemben kell benyújtani. Ez egyben azt is jelenti, hogy az ajánlatkérő szerv pályázatokat vagy ajánlatokat elutasító, a testület által elhatározott kizárási szankcióval indokolt döntései elleni fellebbezések nem elfogadhatók, mivel a sérelmet okozó jogi aktus a szankcióról szóló döntés (lásd még: 32. bekezdés).

| 28. | Az EUMSZ 261. cikke értelmében a szövegnek korlátlan hatáskörrel kell felruháznia a Bíróságot az ezen cikkek alapján kiszabott kizárási szankciók tekintetében. |
| --- | --- |

28.

Az EUMSZ 261. cikke értelmében a szövegnek korlátlan hatáskörrel kell felruháznia a Bíróságot az ezen cikkek alapján kiszabott kizárási szankciók tekintetében.

| 29. | A 108. cikk (3) bekezdésének utolsó albekezdését ki kell egészíteni úgy, hogy az lehetővé tegye a fellebbezést a 108. cikk (3) bekezdés g) pontja alapján hozott kizárási döntés felülvizsgálatára irányuló kérdés elutasítása esetén. |
| --- | --- |

29.

A 108. cikk (3) bekezdésének utolsó albekezdését ki kell egészíteni úgy, hogy az lehetővé tegye a fellebbezést a 108. cikk (3) bekezdés g) pontja alapján hozott kizárási döntés felülvizsgálatára irányuló kérdés elutasítása esetén.

| 30. | Jelenlegi formájában a 108. cikk (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a vizsgálat vagy a nemzeti igazságszolgáltatási eljárás titkosságának megőrzésére irányuló lényeges jogos érdek áll fenn, a gazdasági szereplő csalásért (a 106. cikk (1) bekezdésének d) pontja) vagy szabálytalanságért (a 106. cikk (1) bekezdésének f) pontja) előzetes meghallgatás nélkül kizárható az eljárásból. A védelemhez való alapvető joggal kapcsolatos ezen kivételt még szorosabb keretek közé kell vonni. A Számvevőszék azt ajánlja, hogy ha egy adott szerv e kivételhez kíván folyamodni, erre vonatkozóan előzőleg legyen köteles írásbeli engedélyt szerezni az eljárási garanciák jövőbeni ellenőrétől (18). |
| --- | --- |

30.

Jelenlegi formájában a 108. cikk (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a vizsgálat vagy a nemzeti igazságszolgáltatási eljárás titkosságának megőrzésére irányuló lényeges jogos érdek áll fenn, a gazdasági szereplő csalásért (a 106. cikk (1) bekezdésének d) pontja) vagy szabálytalanságért (a 106. cikk (1) bekezdésének f) pontja) előzetes meghallgatás nélkül kizárható az eljárásból. A védelemhez való alapvető joggal kapcsolatos ezen kivételt még szorosabb keretek közé kell vonni. A Számvevőszék azt ajánlja, hogy ha egy adott szerv e kivételhez kíván folyamodni, erre vonatkozóan előzőleg legyen köteles írásbeli engedélyt szerezni az eljárási garanciák jövőbeni ellenőrétől (18).

107. cikk – Adott eljárásban való részvétel elutasítása

| 31. | A rendeletre irányuló javaslat indokolása és (15) preambulumbekezdése szerint az eljárásból való kizárás kritériumai ezentúl világosan különválnak az adott eljárásban való részvétel elutasításának kritériumaitól. Ez azonban csak a 107. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja esetében van így. Ennek oka, hogy függetlenül attól, hogy a gazdasági szereplőt kizárják az eljárásból vagy részvételét az adott eljárásban elutasítják, mind a 106. cikk (1) és (2) bekezdésében hivatkozott helyzetek, mind a követendő eljárás megegyeznek. Az elutasítás nem az ajánlatkérő szerv megítélésétől, hanem jogerős ítélettől, közigazgatási határozattól vagy a 108. cikkben hivatkozott testület által hozott döntéstől függne. Az eredményesség és az intézményi önállóság érdekében e két helyzet különválasztásának szándékának megfelelően a 107. cikket teljes mértékben a 2014/24/EU irányelv 57. cikke (4) bekezdéséhez kell igazítani, és az ajánlatkérő szervet ismét teljes mértékben fel kell ruházni az arra irányuló döntési jogkörrel, hogy egy gazdasági szereplő adott eljárásban való részvételét el kell-e utasítani. |
| --- | --- |

31.

A rendeletre irányuló javaslat indokolása és (15) preambulumbekezdése szerint az eljárásból való kizárás kritériumai ezentúl világosan különválnak az adott eljárásban való részvétel elutasításának kritériumaitól. Ez azonban csak a 107. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja esetében van így. Ennek oka, hogy függetlenül attól, hogy a gazdasági szereplőt kizárják az eljárásból vagy részvételét az adott eljárásban elutasítják, mind a 106. cikk (1) és (2) bekezdésében hivatkozott helyzetek, mind a követendő eljárás megegyeznek. Az elutasítás nem az ajánlatkérő szerv megítélésétől, hanem jogerős ítélettől, közigazgatási határozattól vagy a 108. cikkben hivatkozott testület által hozott döntéstől függne. Az eredményesség és az intézményi önállóság érdekében e két helyzet különválasztásának szándékának megfelelően a 107. cikket teljes mértékben a 2014/24/EU irányelv 57. cikke (4) bekezdéséhez kell igazítani, és az ajánlatkérő szervet ismét teljes mértékben fel kell ruházni az arra irányuló döntési jogkörrel, hogy egy gazdasági szereplő adott eljárásban való részvételét el kell-e utasítani.

| 32. | A védelemhez való jog tiszteletben tartása érdekében a 107. cikket ki kell egészíteni azzal, hogy az adott eljárásban való részvétel elutasításáról szóló döntés meghozatala előtt az ajánlatkérő szerv köteles lehetőséget adni az ajánlattevőnek, illetve a pályázónak arra, hogy kifejthesse az elutasítással kapcsolatos álláspontját. Sérelmet okozó jogi aktusnak tekinthetők a hamis nyilatkozattétel (19) alapján, illetve az amiatt hozott elutasítási döntések, mert a gazdasági szereplő megelőzően részt vett a pályázati dokumentáció elkészítésében. Az olyan esetekben azonban, amikor az elutasításról szóló döntést a Bizottság által – a nevében eljáró testület révén – jóváhagyott szankcionálásról szóló döntést követően hozták meg, az elutasításról szóló döntést úgy kell tekinteni, mint a sérelmet okozó jogi aktusnak tekinthető kizárási szankcióról szóló döntés megerősítését. Ebben az esetben az ajánlattevő, illetve a pályázó álláspontját nem kell figyelembe venni. Az alábbi bekezdés javasolt: „Adott eljárás elutasításáról szóló döntés meghozatala előtt az ajánlatkérő szerv lehetőséget ad a gazdasági szereplőnek arra, hogy ismertesse észrevételeit, kivéve, ha ez utóbbi ajánlatának vagy részvételre irányuló kérelmének elutasítását olyan, a kizárási szankcióról szóló döntés indokolja, amely észrevételeinek ismertetése után született”. |
| --- | --- |

32.

A védelemhez való jog tiszteletben tartása érdekében a 107. cikket ki kell egészíteni azzal, hogy az adott eljárásban való részvétel elutasításáról szóló döntés meghozatala előtt az ajánlatkérő szerv köteles lehetőséget adni az ajánlattevőnek, illetve a pályázónak arra, hogy kifejthesse az elutasítással kapcsolatos álláspontját. Sérelmet okozó jogi aktusnak tekinthetők a hamis nyilatkozattétel (19) alapján, illetve az amiatt hozott elutasítási döntések, mert a gazdasági szereplő megelőzően részt vett a pályázati dokumentáció elkészítésében. Az olyan esetekben azonban, amikor az elutasításról szóló döntést a Bizottság által – a nevében eljáró testület révén – jóváhagyott szankcionálásról szóló döntést követően hozták meg, az elutasításról szóló döntést úgy kell tekinteni, mint a sérelmet okozó jogi aktusnak tekinthető kizárási szankcióról szóló döntés megerősítését. Ebben az esetben az ajánlattevő, illetve a pályázó álláspontját nem kell figyelembe venni. Az alábbi bekezdés javasolt: „Adott eljárás elutasításáról szóló döntés meghozatala előtt az ajánlatkérő szerv lehetőséget ad a gazdasági szereplőnek arra, hogy ismertesse észrevételeit, kivéve, ha ez utóbbi ajánlatának vagy részvételre irányuló kérelmének elutasítását olyan, a kizárási szankcióról szóló döntés indokolja, amely észrevételeinek ismertetése után született”.

| 33. | A javaslat 107. cikke adott gazdasági szereplő közbeszerzési eljárásban való részvétele elutasításának indokai között már nem sorolja fel az összeférhetetlenséget. A 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (4) bekezdése e) pontja azonban éppen ezt a helyzetet tárgyalja. A javaslat 107. cikke csupán az olyan összeférhetetlenségi helyzetre hivatkozik, amelybe akkor kerülhet az ajánlattevő, ha részt vesz az eljárás előkészítésében. Ez a konkrét helyzet eltér az irányelv 57. cikkének (4) bekezdésében hivatkozott összeférhetetlenségi helyzettől. Bizonyos, hogy a költségvetési rendelet 57. cikke szerinti, az ajánlatkérő szerv alkalmazottja és egy gazdasági szereplő közötti összeférhetetlenségi esetek többségében az ajánlattevő szervnek a saját alkalmazottját, nem pedig a gazdasági szereplőt kell kivonni az érintett szerződés-odaítélési eljárásból. A gazdasági szereplő elutasításának ezt az okát szintén szerepeltetni kell, mert ez vonatkozik többek között azokra az esetekre, amikor a gazdasági szereplő gazdasági kapcsolatban áll az adott szerződés-odaítélési eljárás tárgyát képező szerződéshez rendelt költségvetés egy részének végrehajtásában vagy kezelésében részt vevő vállalattal. Az elutasításhoz vezető ezen ok szerepeltetéséhez az alábbi albekezdés hozzáadását javasoljuk: „d) esetében olyan, az 57. cikk szerinti összeférhetetlenség áll fenn, amelyet nem lehet kevésbé kényszerítő intézkedésekkel orvosolni”. |
| --- | --- |

33.

A javaslat 107. cikke adott gazdasági szereplő közbeszerzési eljárásban való részvétele elutasításának indokai között már nem sorolja fel az összeférhetetlenséget. A 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (4) bekezdése e) pontja azonban éppen ezt a helyzetet tárgyalja. A javaslat 107. cikke csupán az olyan összeférhetetlenségi helyzetre hivatkozik, amelybe akkor kerülhet az ajánlattevő, ha részt vesz az eljárás előkészítésében. Ez a konkrét helyzet eltér az irányelv 57. cikkének (4) bekezdésében hivatkozott összeférhetetlenségi helyzettől. Bizonyos, hogy a költségvetési rendelet 57. cikke szerinti, az ajánlatkérő szerv alkalmazottja és egy gazdasági szereplő közötti összeférhetetlenségi esetek többségében az ajánlattevő szervnek a saját alkalmazottját, nem pedig a gazdasági szereplőt kell kivonni az érintett szerződés-odaítélési eljárásból. A gazdasági szereplő elutasításának ezt az okát szintén szerepeltetni kell, mert ez vonatkozik többek között azokra az esetekre, amikor a gazdasági szereplő gazdasági kapcsolatban áll az adott szerződés-odaítélési eljárás tárgyát képező szerződéshez rendelt költségvetés egy részének végrehajtásában vagy kezelésében részt vevő vállalattal. Az elutasításhoz vezető ezen ok szerepeltetéséhez az alábbi albekezdés hozzáadását javasoljuk: „d) esetében olyan, az 57. cikk szerinti összeférhetetlenség áll fenn, amelyet nem lehet kevésbé kényszerítő intézkedésekkel orvosolni”.

110. cikk – A szerződések odaítélése

| 34. | A felülvizsgálat tervezetében felsorolt célkitűzések teljesítése céljából a rendeletjavaslat 110. cikke (1) bekezdésének a 2014/24/EU irányelv 56. cikke alapján ki kell mondania, hogy „az ajánlatkérő szerv dönthet úgy, hogy a szerződést nem ítéli oda a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek, amennyiben megállapította, hogy az ajánlat nem felel meg azoknak a környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeknek, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a 2014/24/EU irányelv X. mellékletében felsorolt nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő”.
  Az ilyen jellegű ajánlatokat ilyen rendelkezés hiányában csak akkor lehetne elutasítani, ha a követelmények be nem tartása miatt kirívóan alacsony összeg szerepel az ajánlatban, illetve ha az ajánlat nem tesz eleget az ajánlatkérés minimumkövetelményeinek. |
| --- | --- |

34.

A felülvizsgálat tervezetében felsorolt célkitűzések teljesítése céljából a rendeletjavaslat 110. cikke (1) bekezdésének a 2014/24/EU irányelv 56. cikke alapján ki kell mondania, hogy „az ajánlatkérő szerv dönthet úgy, hogy a szerződést nem ítéli oda a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek, amennyiben megállapította, hogy az ajánlat nem felel meg azoknak a környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeknek, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a 2014/24/EU irányelv X. mellékletében felsorolt nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő”.

Az ilyen jellegű ajánlatokat ilyen rendelkezés hiányában csak akkor lehetne elutasítani, ha a követelmények be nem tartása miatt kirívóan alacsony összeg szerepel az ajánlatban, illetve ha az ajánlat nem tesz eleget az ajánlatkérés minimumkövetelményeinek.

| 35. | A rendeletben meg kell határozni az odaítélési kritériumokat, mivel azok a közbeszerzés alapvető fontosságú elemeit képezik. A rendeletnek ezért tisztáznia kell a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” kifejezés jelentését. E tekintetben a 2014/24/EU irányelv 67. cikkét a rendeletnek teljes egészében át kell emelnie, beleértve a 2. bekezdés b) pontját is, amely egy az ítélkezési gyakorlat során megállapított odaítélési kritériumot tartalmaz: „a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány [...] képzettségét és tapasztalatát, amennyiben a kijelölt személyzet minősége jelentős hatással lehet a szerződés teljesítésének színvonalára”. Itt az ítélkezési gyakorlat során kialakult előrelépésről van szó, amely az ajánlatkérő szervek tényleges igényét tükrözi, és a közkiadások a hatékonyabbá tételéhez is hozzájárul. Az ajánlatkérő szerveknek képesnek kell lenniük arra, különösen a tudásalapú szolgáltatási szerződések esetében, hogy – a szerződés, illetve a keretszerződés végrehajtására az ajánlattevő által javasolt szakmai csoport tagjainak szakmai háttere és tapasztalata alapján – megítéljék egy ajánlat szakmai értékét (20). Amennyiben a rendeletjavaslat a fenti célkitűzésekkel kapcsolatos összehangolási folyamat részét képezi, az odaítélési kritériumok ezen alapeleme nem elhagyható. |
| --- | --- |

35.

A rendeletben meg kell határozni az odaítélési kritériumokat, mivel azok a közbeszerzés alapvető fontosságú elemeit képezik. A rendeletnek ezért tisztáznia kell a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” kifejezés jelentését. E tekintetben a 2014/24/EU irányelv 67. cikkét a rendeletnek teljes egészében át kell emelnie, beleértve a 2. bekezdés b) pontját is, amely egy az ítélkezési gyakorlat során megállapított odaítélési kritériumot tartalmaz: „a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány [...] képzettségét és tapasztalatát, amennyiben a kijelölt személyzet minősége jelentős hatással lehet a szerződés teljesítésének színvonalára”. Itt az ítélkezési gyakorlat során kialakult előrelépésről van szó, amely az ajánlatkérő szervek tényleges igényét tükrözi, és a közkiadások a hatékonyabbá tételéhez is hozzájárul. Az ajánlatkérő szerveknek képesnek kell lenniük arra, különösen a tudásalapú szolgáltatási szerződések esetében, hogy – a szerződés, illetve a keretszerződés végrehajtására az ajánlattevő által javasolt szakmai csoport tagjainak szakmai háttere és tapasztalata alapján – megítéljék egy ajánlat szakmai értékét (20). Amennyiben a rendeletjavaslat a fenti célkitűzésekkel kapcsolatos összehangolási folyamat részét képezi, az odaítélési kritériumok ezen alapeleme nem elhagyható.

112. cikk – Kapcsolattartás az eljárás alatt

| 36. | A költségvetési rendelet következetességének és közérthetőségének biztosítása céljából a 112. cikknek hivatkoznia kell a 96. cikkre. A következő megfogalmazást javasoljuk: „1. A közbeszerzési eljárás időtartama alatt minden, az ajánlatkérő és a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők közötti kapcsolattartásnak teljesítenie kell az átláthatóságot és az egyenlő bánásmódot biztosító feltételeket, és ennek során be kell tartani a megfelelő ügyintézés 96. cikkben lefektetett elvét. Az ajánlatok beérkezési határidejének letelte után a kapcsolattartás nem vezethet a közbeszerzési dokumentumok módosításához vagy a benyújtott ajánlat feltételeinek lényeges módosításához, kivéve, ha e lehetőségeket a 104. cikk (1) bekezdésében foglalt eljárás kifejezetten lehetővé teszi.” |
| --- | --- |

36.

A költségvetési rendelet következetességének és közérthetőségének biztosítása céljából a 112. cikknek hivatkoznia kell a 96. cikkre. A következő megfogalmazást javasoljuk: „1. A közbeszerzési eljárás időtartama alatt minden, az ajánlatkérő és a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők közötti kapcsolattartásnak teljesítenie kell az átláthatóságot és az egyenlő bánásmódot biztosító feltételeket, és ennek során be kell tartani a megfelelő ügyintézés 96. cikkben lefektetett elvét. Az ajánlatok beérkezési határidejének letelte után a kapcsolattartás nem vezethet a közbeszerzési dokumentumok módosításához vagy a benyújtott ajánlat feltételeinek lényeges módosításához, kivéve, ha e lehetőségeket a 104. cikk (1) bekezdésében foglalt eljárás kifejezetten lehetővé teszi.”

113. cikk – Döntés az odaítélésről

| 37. | A 113. cikk (2) bekezdése (2) albekezdésének és (3) bekezdése a) pontjának megfogalmazása nem kötelezné az ajánlatkérő szervet, hogy újabb versenyeztetéssel járó keretszerződés alapján odaítélt egyedi szerződések esetében azon ajánlattevőket, akiknek ajánlatát elutasították, tájékoztassa az elutasítás okairól, a sikeres ajánlat relatív előnyeiről és annak az ajánlattevőnek a nevéről, akinek odaítélték a szerződést. Ezt a kivételt az átláthatósági szabályok és az indokolási kötelezettség alól semmi nem indokolja. |
| --- | --- |

37.

A 113. cikk (2) bekezdése (2) albekezdésének és (3) bekezdése a) pontjának megfogalmazása nem kötelezné az ajánlatkérő szervet, hogy újabb versenyeztetéssel járó keretszerződés alapján odaítélt egyedi szerződések esetében azon ajánlattevőket, akiknek ajánlatát elutasították, tájékoztassa az elutasítás okairól, a sikeres ajánlat relatív előnyeiről és annak az ajánlattevőnek a nevéről, akinek odaítélték a szerződést. Ezt a kivételt az átláthatósági szabályok és az indokolási kötelezettség alól semmi nem indokolja.

114a. cikk – A szerződés teljesítése és módosítása

| 38. | A szerződés végrehajtás során történő módosítására vonatkozó jogi keretek tekintetében a 2014/24/EU irányelv a Bíróság e területtel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának átemelését követően újabb részleteket tartalmaz. Amint az irányelv (107) preambulumbekezdése is rámutat, a szerződések módosítása lehetséges, de az eredeti szerződés lényeges megváltoztatásakor új közbeszerzési eljárásra van szükség. E tekintetben a 114a. cikk (2) bekezdése így hangzik: „Az ajánlatkérő közbeszerzési eljárás nélkül kizárólag abban az esetben módosíthatja lényegesen a szerződést vagy keretszerződést, amennyiben az e rendelet szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus úgy rendelkezik, és a lényeges módosítás nem változtatja meg a szerződés vagy keretszerződés tárgyát.” A pénzügyi szabályok és az irányelv, valamint az uniós ítélkezési gyakorlat közötti összhang érdekében a „lényegesen” és a „lényeges” kifejezéseket vagy ki kell törölni a bekezdésből vagy ellentétes értelmű szóval kell helyettesíteni azokat. |
| --- | --- |

38.

A szerződés végrehajtás során történő módosítására vonatkozó jogi keretek tekintetében a 2014/24/EU irányelv a Bíróság e területtel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának átemelését követően újabb részleteket tartalmaz. Amint az irányelv (107) preambulumbekezdése is rámutat, a szerződések módosítása lehetséges, de az eredeti szerződés lényeges megváltoztatásakor új közbeszerzési eljárásra van szükség. E tekintetben a 114a. cikk (2) bekezdése így hangzik: „Az ajánlatkérő közbeszerzési eljárás nélkül kizárólag abban az esetben módosíthatja lényegesen a szerződést vagy keretszerződést, amennyiben az e rendelet szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus úgy rendelkezik, és a lényeges módosítás nem változtatja meg a szerződés vagy keretszerződés tárgyát.” A pénzügyi szabályok és az irányelv, valamint az uniós ítélkezési gyakorlat közötti összhang érdekében a „lényegesen” és a „lényeges” kifejezéseket vagy ki kell törölni a bekezdésből vagy ellentétes értelmű szóval kell helyettesíteni azokat.

| 39. | A rendeletjavaslat nem határozza meg, hogy a végrehajtás során milyen jellegű módosítás hajtható végre a szerződésen. Márpedig ezek a fogalmak a közbeszerzés alapfogalmai közé tartoznak, és azok meghatározását szerepeltetni kell a költségvetési rendeletben. Hacsak az uniós költségvetésből finanszírozott szerződések sajátos jellege az ettől való eltérést nem indokolja, a megfogalmazásnak át kell emelnie a 2014/24/EU irányelv 72. cikkének megfogalmazását. |
| --- | --- |

39.

A rendeletjavaslat nem határozza meg, hogy a végrehajtás során milyen jellegű módosítás hajtható végre a szerződésen. Márpedig ezek a fogalmak a közbeszerzés alapfogalmai közé tartoznak, és azok meghatározását szerepeltetni kell a költségvetési rendeletben. Hacsak az uniós költségvetésből finanszírozott szerződések sajátos jellege az ettől való eltérést nem indokolja, a megfogalmazásnak át kell emelnie a 2014/24/EU irányelv 72. cikkének megfogalmazását.

116. cikk – Lényeges hibák, szabálytalanságok vagy csalás

| 40. | A szerződési szankciók mechanizmusát, beleértve a szerződés felmondását is, mindig az ajánlatkérő szervnek kell működtetnie (különösen lásd: a költségvetési rendelet 116. cikke). A költségvetési rendelet 116. cikkében a szerződés felfüggesztésének vagy felmondásának okaként meg kell adni, hogy a lényeges szerződéses kötelezettségek megszegésének melyek azok a súlyos esetei, amelyek súlyos szerződésszegés címén pénzügyi vagy kizárási szankciót vonhatnak maguk után. Ezeket az eseteket meg kell különböztetni a lényeges hibák eseteitől. Továbbá, a szerződéses kötelezettségek súlyos megszegését szerződési szankciókkal büntethetővé kell tenni még akkor is, ha ezekben az esetekben nem sérülnek az Európai Unió pénzügyi érdekei. Ennek révén elsősorban azok az esetek szabályozhatók, amikor a szerződésszegés az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a 2014/24/EU irányelv X. mellékletében felsorolt nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések által előírt vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelmények be nem tartása nem jár az uniós költségvetés veszteségével. |
| --- | --- |

40.

A szerződési szankciók mechanizmusát, beleértve a szerződés felmondását is, mindig az ajánlatkérő szervnek kell működtetnie (különösen lásd: a költségvetési rendelet 116. cikke). A költségvetési rendelet 116. cikkében a szerződés felfüggesztésének vagy felmondásának okaként meg kell adni, hogy a lényeges szerződéses kötelezettségek megszegésének melyek azok a súlyos esetei, amelyek súlyos szerződésszegés címén pénzügyi vagy kizárási szankciót vonhatnak maguk után. Ezeket az eseteket meg kell különböztetni a lényeges hibák eseteitől. Továbbá, a szerződéses kötelezettségek súlyos megszegését szerződési szankciókkal büntethetővé kell tenni még akkor is, ha ezekben az esetekben nem sérülnek az Európai Unió pénzügyi érdekei. Ennek révén elsősorban azok az esetek szabályozhatók, amikor a szerződésszegés az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a 2014/24/EU irányelv X. mellékletében felsorolt nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések által előírt vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelmények be nem tartása nem jár az uniós költségvetés veszteségével.

118. cikk – Alkalmazandó értékhatárok és várakozási időszak

| 41. | A szerződés értékének meghatározásához alkalmazott módszerekre vonatkozó szabályok a közbeszerzés kérdését tekintve alapvető jelentőségűek, mivel ezek alapján kerül sor az odaítélési eljárás megválasztására. Ezeket a szabályokat ezért be kell építeni a költségvetési rendeletbe. Ezzel kapcsolatban pontosítani kell, hogy – csakúgy, mint a dinamikus beszerzési rendszerek szerinti keretszerződések, illetve szerződések értékét megállapító szabályok esetében – a részvételi szándék kifejezésére való felhívás szerinti eljárás esetében is értékként a részvételi szándék kifejezésére való felhívást követően létrehozott lista teljes időtartama alatt tervezett összes szerződés maximális értékét kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

41.

A szerződés értékének meghatározásához alkalmazott módszerekre vonatkozó szabályok a közbeszerzés kérdését tekintve alapvető jelentőségűek, mivel ezek alapján kerül sor az odaítélési eljárás megválasztására. Ezeket a szabályokat ezért be kell építeni a költségvetési rendeletbe. Ezzel kapcsolatban pontosítani kell, hogy – csakúgy, mint a dinamikus beszerzési rendszerek szerinti keretszerződések, illetve szerződések értékét megállapító szabályok esetében – a részvételi szándék kifejezésére való felhívás szerinti eljárás esetében is értékként a részvételi szándék kifejezésére való felhívást követően létrehozott lista teljes időtartama alatt tervezett összes szerződés maximális értékét kell figyelembe venni.

| 42. | Mivel a várakozási időszak be nem tartásáért kiszabott szankciókra vonatkozó szabályok a közbeszerzés alapvető elemei, a 118. cikket a következő záradékkal kell kiegészíteni: „a várakozási időszak vége előtt kötött szerződések érvénytelennek tekintendők”. Az ilyen visszatartó erejű szankció hiányában felmerül a veszély, hogy ezt a kötelezettséget nem tartják be. Márpedig a várakozási idővel kapcsolatos követelmény betartása a közbeszerzés eredményes jogorvoslat rendszerének szerves részét képezi, amely rendszert mind az Európai Uniónak, mind a tagállamoknak biztosítaniuk kell. |
| --- | --- |

42.

Mivel a várakozási időszak be nem tartásáért kiszabott szankciókra vonatkozó szabályok a közbeszerzés alapvető elemei, a 118. cikket a következő záradékkal kell kiegészíteni: „a várakozási időszak vége előtt kötött szerződések érvénytelennek tekintendők”. Az ilyen visszatartó erejű szankció hiányában felmerül a veszély, hogy ezt a kötelezettséget nem tartják be. Márpedig a várakozási idővel kapcsolatos követelmény betartása a közbeszerzés eredményes jogorvoslat rendszerének szerves részét képezi, amely rendszert mind az Európai Uniónak, mind a tagállamoknak biztosítaniuk kell.

A véleményt 2015. január 15-i luxembourgi ülésén fogadta el a Számvevőszék.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

1

(2)  COM(2014) 358 final, 2014. június 18.

2

(3)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

3

(4)  HL L 94., 2014.3.28., 1. o.

4

(5)  A 2014/24/EU irányelv (2) preambulumbekezdése.

5

(6)  Az EUSZ 13. cikke és az EUMSZ 7. cikke.

6

(7)  Az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése.

7

(8)  A Bíróság Köster ügyben hozott 1970. december 17-i ítélete, 6. bekezdés; (25/70. sz. ügy, EBHT 1162. o.).

8

(9)  A 2014/24/EU irányelv (2) preambulumbekezdése.

9

(10)  A 2014/24/EU irányelv 57. cikkének tartalma például a költségvetési rendelet több cikkére is kiterjed.

10

(11)  Az EKB 2009. január 27-i határozata a beszerzési szabályok meghatározásáról szóló EKB/2007/5 határozat módosításáról (EKB/2009/2), HL L 51., 2009.2.24., 10. o.

11

(12)  A 2014/24/EU irányelv (2) preambulumbekezdése.

12

(13)  Lásd: „Az uniós intézmények és szervek hogyan számítják ki, csökkentik és ellentételezik üvegházhatásúgáz-kibocsátásaikat?” című, 14/2014. sz. számvevőszéki különjelentés 80. bekezdése.

13

(14)  E követelményeket jelenleg már a 2014/24/EU irányelv (95) preambulumbekezdése is tartalmazza.

14

(15)  Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (6) bekezdésének b) pontja szerint például elvben az érintett intézmény feladata megfelelő igazgatási óvintézkedéseket hozni, például a közbeszerzési eljárásból történő kizárásról dönteni. A javasolt rendszerben azonban a kizárással kapcsolatos döntéseket egy olyan ad hoc testület hozná meg, amelyhez az intézmények akkor fordulnának, amennyiben azt szükségesnek látják.

15

ad hoc

(16)  Valamennyi cikk, amelyekre e megjegyzések vonatkoznak, a rendeletjavaslat 1. cikke (3) bekezdésében szerepel.

16

(17)  A „szabálytalanság” fogalmát az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.) 1. cikkének (2) bekezdése határozza meg (lásd elsősorban a hatodik preambulumbekezdést, amely szerint: „a fent említett magatartás magában foglalja az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezményben meghatározott csalárd gyakorlatot”).

17

(18)  Ezzel kapcsolatban és analógiaként lásd a Számvevőszék ajánlását a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az eljárási garanciák ellenőre hivatalának létrehozása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló tervezetről szóló, 6/2014. sz. számvevőszéki vélemény 17. bekezdésének b) pontjában.

18

(19)  A Törvényszék T-91/12. és 280/12. sz., Flying Holding NV és társai ügyben 2014. szeptember 26-án hozott ítélete, 63–67. bekezdés.

19

(20)  A Törvényszék T-447/10. sz., Evropaïki Dynamiki/Bíróság ügyben 2012. október 17-én hozott ítélete, 53. bekezdés, és a Törvényszék T-394/12. sz., Alfastar Benelux SA/ az Európai Unió Tanácsa ügyben 2014. november 25-én hozott ítélete, 159. bekezdés.

20

---